# Eiropas Savienības C 156/2015

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 156 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 58. sējums2015. gada 12. maijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 156

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

58. sējums2015. gada 12. maijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 156/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7599 – Apollo Management / Walz Group) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 156/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7570 – CaixaBank/BPI) (
  1
  ) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2015/C 156/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7599 – Apollo Management / Walz Group) (
  1
  )

Apollo Management / Walz Group

1

1

2015/C 156/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7570 – CaixaBank/BPI) (
  1
  )

CaixaBank/BPI

1

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2015/C 156/03 | Pārskats par Padomes ieceltajām personām – 2015. gada janvāris–aprīlis (sociālā joma) | 2 |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 156/04 | Euro maiņas kurss | 7 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2015/C 156/03

Pārskats par Padomes ieceltajām personām – 2015. gada janvāris–aprīlis (sociālā joma)

2

Eiropas Komisija

2015/C 156/04

Euro maiņas kurss

7

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 156/05 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7484 – Plastipak/APPE) (
  1
  ) | 8 |
| 2015/C 156/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7584 – International Chemical Investors / INEOS Chlorovinyls Business) (
  1
  ) | 9 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 156/07 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 10 |
| 2015/C 156/08 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta b) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 19 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2015/C 156/05

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7484 – Plastipak/APPE) (
  1
  )

Plastipak/APPE

1

8

2015/C 156/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7584 – International Chemical Investors / INEOS Chlorovinyls Business) (
  1
  )

International Chemical Investors

INEOS Chlorovinyls Business

1

9

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2015/C 156/07

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

10

2015/C 156/08

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta b) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 12.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 156/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.7599 – Apollo Management / Walz Group)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2015/C 156/01)

Komisija 2015. gada 6. maijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32015M7599. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32015M7599. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 12.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 156/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.7570 – CaixaBank/BPI)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2015/C 156/02)

Komisija 2015. gada 4. maijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32015M7570. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32015M7570. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 12.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 156/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 156/2

---

Pārskats par Padomes ieceltajām personām

2015. gada janvāris–aprīlis (sociālā joma)

(2015/C 156/03)

| Komiteja | Pilnvaru termiņa beigas | Publicēts OV | Aizstātā persona | Atkāpšanās no amata/iecelšana | Loceklis / locekļa aizstājējs | Kategorija | Valsts | Amatā ieceltā persona | Piederība | Padomes lēmuma datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja | 28.2.2016. | C 120, 26.4.2013. | Emanuela PROCOLI kundze | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājējs | valdības pārstāvji | Itālija | Alessandra PERA kundze | Ministero del lavoro e delle politiche sociali | 17.2.2015. |
| Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja | 28.2.2016. | C 120, 26.4.2013. | Esther LYNCH kundze | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājējs | arodbiedrību pārstāvji | Īrija | Frank VAUGHAN kungs | Irish Congress of Trade Unions | 17.2.2015. |
| Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja | 28.2.2016. | C 120, 26.4.2013. | Maja BEJBRO ANDERSEN kundze | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājējs | darba devēju pārstāvji | Dānija | Lena SØBY kundze | Dansk Arbejdsgiverforening | 17.2.2015. |
| Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja | 28.2.2016. | C 120, 26.4.2013. | Karoline KLAKSVIG kundze | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājējs | darba devēju pārstāvji | Dānija | Jens SKOVGAARD LAURITSEN kungs | Dansk Arbejdsgiverforening | 17.2.2015. |
| Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja | 28.2.2016. | C 120, 26.4.2013. | Nerita ŠOT kundze | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājējs | valdības pārstāvji | Lietuva | Gintarė BUŽINSKAITĖ kundze | Ministry of Social Security and Labour | 2.3.2015. |
| Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja | 28.2.2016. | C 120, 26.4.2013. | Karel PETRŽELKA kungs | atkāpšanās no amata | loceklis | darba devēju pārstāvji | Čehijas Republika | Jana MALÁ kundze | Czech Association of Energy Sector Employers | 13.3.2015. |
| Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja | 28.2.2016. | C 120, 26.4.2013. | Lena TOCHTERMANN kundze | atkāpšanās no amata | loceklis | darba devēju pārstāvji | Apvienotā Karaliste | Lena LEVY kundze | Confederation of British Industry | 20.4.2015. |
| Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevēja komiteja | 24.9.2016. | C 338, 27.9.2014. | Patrícia BORGES kundze | atkāpšanās no amata | loceklis | valdības pārstāvji | Portugāle | Francisco Xavier SOARES D’ALBERGARIA D’AGUIAR kungs | Instituto do Emprego e da Formação Profissional | 2.3.2015. |
| Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevēja komiteja | 24.9.2016. | C 338, 27.9.2014. | Ivana GUBEROVIĆ kundze | atkāpšanās no amata | loceklis | valdības pārstāvji | Horvātija | Petar STRIŽAK kungs | Ministry of Labour and Pension System | 9.3.2015. |
| Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevēja komiteja | 24.9.2016. | C 338 27.9.2014. | Marit RAIST kundze | atkāpšanās no amata | loceklis | valdības pārstāvji | Igaunija | Siiri OTSMANN kundze | Estonian Ministry of Social Affairs | 20.4.2015. |
| Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevēja komiteja | 24.9.2016. | C 338 27.9.2014. | Aleksandra GAVRILOVIĆ kundze | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājējs | valdības pārstāvji | Horvātija | Ivana GUBEROVIĆ kundze | Ministry of Labour and Pension System | 9.3.2015. |
| Sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas padomdevēja komiteja | 19.10.2015. | C 290, 27.10.2010. | Elizabeth ZIMMERER kundze | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājējs | darba devēju pārstāvji | Austrija | Martin SONNTAG kungs | Industriellenvereinigung | 9.3.2015. |
| Sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas padomdevēja komiteja | 19.10.2015. | C 290, 27.10.2010. | Evelyn HALLIKA kundze | atkāpšanās no amata | loceklis | valdības pārstāvji | Igaunija | Leili ZAGLMAYER kundze | Ministry of Social Affairs of Estonia | 20.4.2015. |
| Sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas padomdevēja komiteja | 19.10.2015. | C 290, 27.10.2010. | Inga PRONINA kundze | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājējs | valdības pārstāvji | Igaunija | Katerin PEÄRNBERG kundze | Ministry of Social Affairs of Estonia | 20.4.2015. |
| Sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas padomdevēja komiteja | 19.10.2015. | C 290, 27.10.2010. | Christiane LABALME kundze | atkāpšanās no amata | loceklis | valdības pārstāvji | Francija | Séverine SALGADO kundze | Direction de la sécutité sociale | 20.4.2015. |
| Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta valde | 31.5.2016. | C 151, 30.5.2013. | Romina BARTOLO kundze | atkāpšanās no amata | loceklis | valdības pārstāvji | Malta | Renee LAIVIERA kundze | National Commission for the Promotion of Equality | 10.2.2015. |
| Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta valde | 31.5.2016. | C 151, 30.5.2013. | Renee LAIVIERA kundze | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājējs | valdības pārstāvji | Malta | Maria BORG FILLETTI kundze | National Commission for the Promotion of Equality | 10.2.2015. |
| Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta valde | 31.5.2016. | C 151, 30.5.2013. | Monika KSIENIEWICZ kundze | atkāpšanās no amata | loceklis | valdības pārstāvji 2 | Polija | Sylwia SPUREK kundze | Office of the Government Plenipotentiary for Equal Treatment | 10.2.2015. |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde | 30.11.2016. | C 358, 7.12.2013. | Vítor Manuel Vicente COELHO kungs | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājējs | arodbiedrību pārstāvji | Portugāle | Sérgio Alexandrino MONTEIRO DO MONTE kungs | UGT Portugal | 2.3.2015. |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde | 30.11.2016. | C 358, 7.12.2013. | Andreas MYLONAS kungs | atkāpšanās no amata | loceklis | valdības pārstāvji | Kipra | Marina IOANNOU-HASAPI kundze | Ministry of Labour, Welfare and Social Insurance | 20.4.2015. |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde | 30.11.2016. | C 358, 7.12.2013. | Luminița VINTILĂ kundze | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājējs | arodbiedrību pārstāvji | Rumānija | Cecilia GOSTIN kundze | Confederatia Nationala Sindicala | 20.4.2015. |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde | 30.11.2016. | C 358, 7.12.2013. | Valérie DELAHAYE-GUILLOCHEAU kundze | atkāpšanās no amata | loceklis | valdības pārstāvji | Francija | Olivier TOCHE kungs | Service de la Direction générale du travail | 20.4.2015. |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde | 30.11.2016. | C 358, 7.12.2013. | Heidi RØNNE MØLLER kundze | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājējs | arodbiedrību pārstāvji | Dānija | Maria BJERRE kundze | The Danish Confederation of Trade Unions | 20.4.2015. |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde | 30.11.2016. | C 358, 7.12.2013. | Karen ROIY kundze | atkāpšanās no amata | loceklis | darba devēju pārstāvji | Dānija | Dorthe ANDERSEN kundze | Confederation of Danish Employers - DA | 20.4.2015. |
| Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde | 30.11.2016. | C 358, 7.12.2013. | Ciaran DEVLIN kungs | atkāpšanās no amata | loceklis | valdības pārstāvji | Apvienotā Karaliste | Mansi KONAR kundze | Department for Business, Innovation and Skills


  BIS | 20.4.2015. |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valde | 7.11.2016. | C 358, 7.12.2013. | Emanuela PROCOLI kundze | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājējs | valdības pārstāvji | Itālija | Alessandra PERA kundze | Ministero del lavoro e delle politiche sociali | 17.2.2015. |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valde | 7.11.2016. | C 358, 7.12.2013. | Esther LYNCH kundze | atkāpšanās no amata | locekļa aizstājējs | arodbiedrību pārstāvji | Īrija | Frank VAUGHAN kungs | Irish Congress of Trade Unions | 17.2.2015. |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valde | 7.11.2016. | C 358, 7.12.2013. | Karel PETRŽELKA kungs | atkāpšanās no amata | loceklis | darba devēju pārstāvji | Čehijas Republika | Jana MALÁ kundze | Czech Association of Energy Sector Employers | 13.3.2015. |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valde | 7.11.2016. | C 358, 7.12.2013. | Róbert MEITNER kungs | atkāpšanās no amata | loceklis | darba devēju pārstāvji | Slovākija | Silvia SUROVÁ kundze | Association of Chemical and Pharmaceutical Industry of the Slovak Republic | 20.4.2015. |
| Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valde | 7.11.2016. | C 358, 7.12.2013. | Lena TOCHTERMANN kundze | atkāpšanās no amata | loceklis | darba devēju pārstāvji | Apvienotā Karaliste | Lena LEVY kundze | Confederation of British Industry | 20.4.2015. |

Komiteja

Pilnvaru termiņa beigas

Publicēts OV

Aizstātā persona

Atkāpšanās no amata/iecelšana

Loceklis / locekļa aizstājējs

Kategorija

Valsts

Amatā ieceltā persona

Piederība

Padomes lēmuma datums

Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja

28.2.2016.

C 120, 26.4.2013.

Emanuela PROCOLI kundze

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājējs

valdības pārstāvji

Itālija

Alessandra PERA kundze

Ministero del lavoro e delle politiche sociali

17.2.2015.

Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja

28.2.2016.

C 120, 26.4.2013.

Esther LYNCH kundze

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājējs

arodbiedrību pārstāvji

Īrija

Frank VAUGHAN kungs

Irish Congress of Trade Unions

17.2.2015.

Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja

28.2.2016.

C 120, 26.4.2013.

Maja BEJBRO ANDERSEN kundze

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājējs

darba devēju pārstāvji

Dānija

Lena SØBY kundze

Dansk Arbejdsgiverforening

17.2.2015.

Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja

28.2.2016.

C 120, 26.4.2013.

Karoline KLAKSVIG kundze

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājējs

darba devēju pārstāvji

Dānija

Jens SKOVGAARD LAURITSEN kungs

Dansk Arbejdsgiverforening

17.2.2015.

Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja

28.2.2016.

C 120, 26.4.2013.

Nerita ŠOT kundze

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājējs

valdības pārstāvji

Lietuva

Gintarė BUŽINSKAITĖ kundze

Ministry of Social Security and Labour

2.3.2015.

Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja

28.2.2016.

C 120, 26.4.2013.

Karel PETRŽELKA kungs

atkāpšanās no amata

loceklis

darba devēju pārstāvji

Čehijas Republika

Jana MALÁ kundze

Czech Association of Energy Sector Employers

13.3.2015.

Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteja

28.2.2016.

C 120, 26.4.2013.

Lena TOCHTERMANN kundze

atkāpšanās no amata

loceklis

darba devēju pārstāvji

Apvienotā Karaliste

Lena LEVY kundze

Confederation of British Industry

20.4.2015.

Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevēja komiteja

24.9.2016.

C 338, 27.9.2014.

Patrícia BORGES kundze

atkāpšanās no amata

loceklis

valdības pārstāvji

Portugāle

Francisco Xavier SOARES D’ALBERGARIA D’AGUIAR kungs

Instituto do Emprego e da Formação Profissional

2.3.2015.

Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevēja komiteja

24.9.2016.

C 338, 27.9.2014.

Ivana GUBEROVIĆ kundze

atkāpšanās no amata

loceklis

valdības pārstāvji

Horvātija

Petar STRIŽAK kungs

Ministry of Labour and Pension System

9.3.2015.

Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevēja komiteja

24.9.2016.

C 338 27.9.2014.

Marit RAIST kundze

atkāpšanās no amata

loceklis

valdības pārstāvji

Igaunija

Siiri OTSMANN kundze

Estonian Ministry of Social Affairs

20.4.2015.

Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevēja komiteja

24.9.2016.

C 338 27.9.2014.

Aleksandra GAVRILOVIĆ kundze

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājējs

valdības pārstāvji

Horvātija

Ivana GUBEROVIĆ kundze

Ministry of Labour and Pension System

9.3.2015.

Sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas padomdevēja komiteja

19.10.2015.

C 290, 27.10.2010.

Elizabeth ZIMMERER kundze

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājējs

darba devēju pārstāvji

Austrija

Martin SONNTAG kungs

Industriellenvereinigung

9.3.2015.

Sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas padomdevēja komiteja

19.10.2015.

C 290, 27.10.2010.

Evelyn HALLIKA kundze

atkāpšanās no amata

loceklis

valdības pārstāvji

Igaunija

Leili ZAGLMAYER kundze

Ministry of Social Affairs of Estonia

20.4.2015.

Sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas padomdevēja komiteja

19.10.2015.

C 290, 27.10.2010.

Inga PRONINA kundze

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājējs

valdības pārstāvji

Igaunija

Katerin PEÄRNBERG kundze

Ministry of Social Affairs of Estonia

20.4.2015.

Sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas padomdevēja komiteja

19.10.2015.

C 290, 27.10.2010.

Christiane LABALME kundze

atkāpšanās no amata

loceklis

valdības pārstāvji

Francija

Séverine SALGADO kundze

Direction de la sécutité sociale

20.4.2015.

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta valde

31.5.2016.

C 151, 30.5.2013.

Romina BARTOLO kundze

atkāpšanās no amata

loceklis

valdības pārstāvji

Malta

Renee LAIVIERA kundze

National Commission for the Promotion of Equality

10.2.2015.

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta valde

31.5.2016.

C 151, 30.5.2013.

Renee LAIVIERA kundze

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājējs

valdības pārstāvji

Malta

Maria BORG FILLETTI kundze

National Commission for the Promotion of Equality

10.2.2015.

Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta valde

31.5.2016.

C 151, 30.5.2013.

Monika KSIENIEWICZ kundze

atkāpšanās no amata

loceklis

valdības pārstāvji 2

Polija

Sylwia SPUREK kundze

Office of the Government Plenipotentiary for Equal Treatment

10.2.2015.

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde

30.11.2016.

C 358, 7.12.2013.

Vítor Manuel Vicente COELHO kungs

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājējs

arodbiedrību pārstāvji

Portugāle

Sérgio Alexandrino MONTEIRO DO MONTE kungs

UGT Portugal

2.3.2015.

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde

30.11.2016.

C 358, 7.12.2013.

Andreas MYLONAS kungs

atkāpšanās no amata

loceklis

valdības pārstāvji

Kipra

Marina IOANNOU-HASAPI kundze

Ministry of Labour, Welfare and Social Insurance

20.4.2015.

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde

30.11.2016.

C 358, 7.12.2013.

Luminița VINTILĂ kundze

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājējs

arodbiedrību pārstāvji

Rumānija

Cecilia GOSTIN kundze

Confederatia Nationala Sindicala

20.4.2015.

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde

30.11.2016.

C 358, 7.12.2013.

Valérie DELAHAYE-GUILLOCHEAU kundze

atkāpšanās no amata

loceklis

valdības pārstāvji

Francija

Olivier TOCHE kungs

Service de la Direction générale du travail

20.4.2015.

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde

30.11.2016.

C 358, 7.12.2013.

Heidi RØNNE MØLLER kundze

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājējs

arodbiedrību pārstāvji

Dānija

Maria BJERRE kundze

The Danish Confederation of Trade Unions

20.4.2015.

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde

30.11.2016.

C 358, 7.12.2013.

Karen ROIY kundze

atkāpšanās no amata

loceklis

darba devēju pārstāvji

Dānija

Dorthe ANDERSEN kundze

Confederation of Danish Employers - DA

20.4.2015.

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda valde

30.11.2016.

C 358, 7.12.2013.

Ciaran DEVLIN kungs

atkāpšanās no amata

loceklis

valdības pārstāvji

Apvienotā Karaliste

Mansi KONAR kundze

Department for Business, Innovation and Skills

BIS

20.4.2015.

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valde

7.11.2016.

C 358, 7.12.2013.

Emanuela PROCOLI kundze

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājējs

valdības pārstāvji

Itālija

Alessandra PERA kundze

Ministero del lavoro e delle politiche sociali

17.2.2015.

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valde

7.11.2016.

C 358, 7.12.2013.

Esther LYNCH kundze

atkāpšanās no amata

locekļa aizstājējs

arodbiedrību pārstāvji

Īrija

Frank VAUGHAN kungs

Irish Congress of Trade Unions

17.2.2015.

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valde

7.11.2016.

C 358, 7.12.2013.

Karel PETRŽELKA kungs

atkāpšanās no amata

loceklis

darba devēju pārstāvji

Čehijas Republika

Jana MALÁ kundze

Czech Association of Energy Sector Employers

13.3.2015.

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valde

7.11.2016.

C 358, 7.12.2013.

Róbert MEITNER kungs

atkāpšanās no amata

loceklis

darba devēju pārstāvji

Slovākija

Silvia SUROVÁ kundze

Association of Chemical and Pharmaceutical Industry of the Slovak Republic

20.4.2015.

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras valde

7.11.2016.

C 358, 7.12.2013.

Lena TOCHTERMANN kundze

atkāpšanās no amata

loceklis

darba devēju pārstāvji

Apvienotā Karaliste

Lena LEVY kundze

Confederation of British Industry

20.4.2015.

---

Eiropas Komisija

| 12.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 156/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 156/7

---

Euro maiņas kurss (1)

2015. gada 11. maijs

(2015/C 156/04)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1142 |
| JPY | Japānas jena | 133,64 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4628 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,71960 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,2690 |
| CHF | Šveices franks | 1,0403 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,4245 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,400 |
| HUF | Ungārijas forints | 304,40 |
| PLN | Polijas zlots | 4,0668 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4509 |
| TRY | Turcijas lira | 3,0042 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4117 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3497 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,6381 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5115 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4871 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 219,64 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 13,3584 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 6,9194 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5620 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 647,30 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,0102 |
| PHP | Filipīnu peso | 49,830 |
| RUB | Krievijas rublis | 57,3713 |
| THB | Taizemes bāts | 37,521 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,3277 |
| MXN | Meksikas peso | 16,9074 |
| INR | Indijas rūpija | 71,1350 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1142

JPY

Japānas jena

133,64

DKK

Dānijas krona

7,4628

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,71960

SEK

Zviedrijas krona

9,2690

CHF

Šveices franks

1,0403

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,4245

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,400

HUF

Ungārijas forints

304,40

PLN

Polijas zlots

4,0668

RON

Rumānijas leja

4,4509

TRY

Turcijas lira

3,0042

AUD

Austrālijas dolārs

1,4117

CAD

Kanādas dolārs

1,3497

HKD

Hongkongas dolārs

8,6381

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5115

SGD

Singapūras dolārs

1,4871

KRW

Dienvidkorejas vona

1 219,64

ZAR

Dienvidāfrikas rands

13,3584

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

6,9194

HRK

Horvātijas kuna

7,5620

IDR

Indonēzijas rūpija

14 647,30

MYR

Malaizijas ringits

4,0102

PHP

Filipīnu peso

49,830

RUB

Krievijas rublis

57,3713

THB

Taizemes bāts

37,521

BRL

Brazīlijas reāls

3,3277

MXN

Meksikas peso

16,9074

INR

Indijas rūpija

71,1350

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 12.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 156/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 156/8

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.7484 – Plastipak/APPE)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2015/C 156/05)

| 1. | Komisija 2015. gada 4. maijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Plastipak Holdings, Inc. (Plastipak, ASV), kuru kontrolē Goldman Sachs Group, Inc. (ASV) un Mr. William C. Young (ASV), iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kontroli pār uzņēmumu APPE, iegādājoties daļas un aktīvus. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2015. gada 4. maijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Plastipak Holdings, Inc. (Plastipak, ASV), kuru kontrolē Goldman Sachs Group, Inc. (ASV) un Mr. William C. Young (ASV), iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kontroli pār uzņēmumu APPE, iegādājoties daļas un aktīvus.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:
  —   
  Plastipak
  : plastmasas sveķu, plastmasas sagatavju un iepakojuma konteineru ražotājs, iesaistīts arī pārstrādes darbībās patērētāju izlietotās pārstrādātās plastmasas izejvielu ražošanai,
  —   
  APPE
  : plastmasas sagatavju un iepakojuma konteineru ražotājs, iesaistīts arī pārstrādes darbībās patērētāju izlietotās pārstrādātās plastmasas izejvielu ražošanai. APPE ietver šādus meitasuzņēmumus: APPE Iberia, S.A.U. (Spānija), APPE France, S.A.S. (Francija), APPE UK Limited (Apvienotā Karaliste), APPE Deutschland GmbH (Vācija) un APPE Benelux, N.V. (Beļģija). Saistītie uzņēmumi APPE Polska, Sp.z.o.o. (Polija) un APPE Nordic AB (Zviedrija) arī ir grupas daļa. APPE pieder kontrolpakete uzņēmumos APPE-CCE Recyclage, S.A.S (Francija) un APPE Maroc (Maroka), un APPE Turkpack Plastik Ambalaj Malzemeleri San A.S. (Turcija). |
| --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—   
  Plastipak
  : plastmasas sveķu, plastmasas sagatavju un iepakojuma konteineru ražotājs, iesaistīts arī pārstrādes darbībās patērētāju izlietotās pārstrādātās plastmasas izejvielu ražošanai,

—   
  APPE
  : plastmasas sagatavju un iepakojuma konteineru ražotājs, iesaistīts arī pārstrādes darbībās patērētāju izlietotās pārstrādātās plastmasas izejvielu ražošanai. APPE ietver šādus meitasuzņēmumus: APPE Iberia, S.A.U. (Spānija), APPE France, S.A.S. (Francija), APPE UK Limited (Apvienotā Karaliste), APPE Deutschland GmbH (Vācija) un APPE Benelux, N.V. (Beļģija). Saistītie uzņēmumi APPE Polska, Sp.z.o.o. (Polija) un APPE Nordic AB (Zviedrija) arī ir grupas daļa. APPE pieder kontrolpakete uzņēmumos APPE-CCE Recyclage, S.A.S (Francija) un APPE Maroc (Maroka), un APPE Turkpack Plastik Ambalaj Malzemeleri San A.S. (Turcija).

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7484 – Plastipak/APPE uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7484 – Plastipak/APPE uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

---

| 12.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 156/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 156/9

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.7584 – International Chemical Investors / INEOS Chlorovinyls Business)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2015/C 156/06)

| 1. | Eiropas Komisija 2015. gada 29. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu un pēc lietas nodošanas izskatīšanai atbilstoši 4. panta 5. punktam, kuras rezultātā uzņēmums International Chemical Investors Group S.E. (ICIG, Luksemburga) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kontroli pār uzņēmumu INEOS Chlorovinyls Business, iegādājoties daļas |
| --- | --- |

1.

Eiropas Komisija 2015. gada 29. aprīlī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu un pēc lietas nodošanas izskatīšanai atbilstoši 4. panta 5. punktam, kuras rezultātā uzņēmums International Chemical Investors Group S.E. (ICIG, Luksemburga) Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kontroli pār uzņēmumu INEOS Chlorovinyls Business, iegādājoties daļas

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:
  —   
  ICIG
  : privātīpašumā esoša ražošanas uzņēmumu pārvaldītājsabiedrība, kas darbojas tādās jomās kā lauksaimniecības ķimikālijas, smalkās organiskās sintēzes produkti, ķīmiskās pamatvielas, specializētās ķīmiskās vielas, dozētas zāles un zāļu aktīvās vielas,
  —   
  INEOS Chlorovinyls Business
  : ražo un pārdod S-PVC un saistītus produktus, tādus kā KOH, hloru, EDC, VCM, kaustiskā soda, sālsskābe un nātrija hipohlorīts. Tas ietver trīs S-PVC ražotnes Vācijā (Wilhelmshaven), Francijā (Mazingarbe) un Nīderlandē (Beek Geleen), kā arī dažādas ražošanas iekārtas ķīmiskām vielām PVC daudzpakāpju ražošanas vērtības ķēdes augšposma līmeņos līdz hlora ražošanai Beļģijā (Tessenderlo) un Apvienotajā Karalistē (Runcorn), un daļu no INEOS kaustiskās sodas (KOH) uzņēmējdarbības Beļģijā. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—   
  ICIG
  : privātīpašumā esoša ražošanas uzņēmumu pārvaldītājsabiedrība, kas darbojas tādās jomās kā lauksaimniecības ķimikālijas, smalkās organiskās sintēzes produkti, ķīmiskās pamatvielas, specializētās ķīmiskās vielas, dozētas zāles un zāļu aktīvās vielas,

—   
  INEOS Chlorovinyls Business
  : ražo un pārdod S-PVC un saistītus produktus, tādus kā KOH, hloru, EDC, VCM, kaustiskā soda, sālsskābe un nātrija hipohlorīts. Tas ietver trīs S-PVC ražotnes Vācijā (Wilhelmshaven), Francijā (Mazingarbe) un Nīderlandē (Beek Geleen), kā arī dažādas ražošanas iekārtas ķīmiskām vielām PVC daudzpakāpju ražošanas vērtības ķēdes augšposma līmeņos līdz hlora ražošanai Beļģijā (Tessenderlo) un Apvienotajā Karalistē (Runcorn), un daļu no INEOS kaustiskās sodas (KOH) uzņēmējdarbības Beļģijā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7584 – International Chemical Investors / INEOS Chlorovinyls Business uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7584 – International Chemical Investors / INEOS Chlorovinyls Business uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 12.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 156/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 156/10

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2015/C 156/07)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMU, KAS NAV MAZNOZĪMĪGS, AIZSARGĀTA CILMES VIETAS NOSAUKUMA/AIZSARGĀTAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES GADĪJUMĀ

Grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta pirmo daļu

LAGUIOLE

ES Nr.: FR-PDO-0317-01271 – 30.10.2014.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1.   Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

| Syndicat de Défense et de Promotion du fromage de Laguiole |
| --- |
| Route de Chaudes-Aigues |
| 12210 Laguiole |
| FRANCE |
| Tālr. +33 565444751 |
| Fakss +33 565444757 |
| E-pasts: contact@fromagedelaguiole.fr |

Syndicat de Défense et de Promotion du fromage de Laguiole

Route de Chaudes-Aigues

12210 Laguiole

FRANCE

Tālr. +33 565444751

Fakss +33 565444757

E-pasts: contact@fromagedelaguiole.fr

Grupu veido Laguiole ražotāji un pārstrādātāji, un kā tāda tā ir tiesīga iesniegt grozījuma pieteikumu.

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3.   Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

—

—

—

—

—

—

—

—

4.   Grozījuma vai grozījumu veids

—

—

5.   Grozījums vai grozījumi

Nodaļa “Produkta apraksts”

| — | Pamatojoties uz valsts tiesību aktu, kas saistīts ar iepriekšējo reģistrēto specifikāciju, precizēts, ka Laguiole ir “sausas mizas” siers. Minimālais tauku un sausnas saturs izteikts gramos uz 100 gramiem siera, tādējādi lielākas skaidrības labad aizstājot procentus. |
| --- | --- |

—

Pamatojoties uz valsts tiesību aktu, kas saistīts ar iepriekšējo reģistrēto specifikāciju, precizēts, ka Laguiole ir “sausas mizas” siers. Minimālais tauku un sausnas saturs izteikts gramos uz 100 gramiem siera, tādējādi lielākas skaidrības labad aizstājot procentus.

| — | Norāde par to, ka Laguiole pēc formas atgādina cilindru “aptuveni 40 cm diametrā” un “30–40 cm augstumā” aizstāta ar norādi, ka tā diametrs ir 30–40 centimetri, kā tas ir saskaņā ar publicētā kopsavilkuma nodaļu “Apraksts”. Turklāt noteikta šāda cilindra augstuma un diametra attiecība, kam jābūt 0,8–1, tādējādi aizstājot noteikumu, ar kuru norāda, ka augstums ir nedaudz lielāks par diametru vai vienāds ar to. Šajā grozījumā ņemts vērā siera rituļu izmērs nogatavināšanas beigās, turpretim iepriekšējās specifikācijas redakcija sagatavota, pamatojoties uz siera rituļu izmēru, kāds tiem ir, kad tos ievieto nogatavināšanas pagrabā. Siera rituļu augstums nogatavināšanas laikā pakāpeniski un nedaudz samazinās (“saplakšana”). Šo parādību var izskaidrot arī ar siera rituļu vidējā nogatavināšanas ilguma palielināšanos un ar produkcijas attīstību piensaimniecībās, kurās ražotajiem siera rituļiem ir lielākas atšķirības izmēru ziņā, nekā tās ir pienotavās ražotajiem siera rituļiem.
  Siera rituļa minimālais svars no 25 kg samazināts līdz 20 kg; šāds samazinājums ir saderīgāks ar veidnes 28 cm lielo minimālo diametru, vienlaikus ievērojot augstuma un diametra attiecību. Tas izskaidrojams arī ar piensaimniecību produkcijas attīstību, jo siera rituļu izmēri ir nevienādāki un atkarīgi no piena daudzuma, ko attiecīgie uzņēmēji pārstrādā sierā. |
| --- | --- |

—

Norāde par to, ka Laguiole pēc formas atgādina cilindru “aptuveni 40 cm diametrā” un “30–40 cm augstumā” aizstāta ar norādi, ka tā diametrs ir 30–40 centimetri, kā tas ir saskaņā ar publicētā kopsavilkuma nodaļu “Apraksts”. Turklāt noteikta šāda cilindra augstuma un diametra attiecība, kam jābūt 0,8–1, tādējādi aizstājot noteikumu, ar kuru norāda, ka augstums ir nedaudz lielāks par diametru vai vienāds ar to. Šajā grozījumā ņemts vērā siera rituļu izmērs nogatavināšanas beigās, turpretim iepriekšējās specifikācijas redakcija sagatavota, pamatojoties uz siera rituļu izmēru, kāds tiem ir, kad tos ievieto nogatavināšanas pagrabā. Siera rituļu augstums nogatavināšanas laikā pakāpeniski un nedaudz samazinās (“saplakšana”). Šo parādību var izskaidrot arī ar siera rituļu vidējā nogatavināšanas ilguma palielināšanos un ar produkcijas attīstību piensaimniecībās, kurās ražotajiem siera rituļiem ir lielākas atšķirības izmēru ziņā, nekā tās ir pienotavās ražotajiem siera rituļiem.

Siera rituļa minimālais svars no 25 kg samazināts līdz 20 kg; šāds samazinājums ir saderīgāks ar veidnes 28 cm lielo minimālo diametru, vienlaikus ievērojot augstuma un diametra attiecību. Tas izskaidrojams arī ar piensaimniecību produkcijas attīstību, jo siera rituļu izmēri ir nevienādāki un atkarīgi no piena daudzuma, ko attiecīgie uzņēmēji pārstrādā sierā.

| — | Precizēta siera masas krāsa: “ziloņkaula līdz salmu dzeltenā krāsā”. Šī nianse ir saistīta ar produkta sastāvu, kas mainās atkarībā no gadalaika. Svītrota norāde par siera rituļa mizas minimālo biezumu, jo tā nav produktam raksturīga iezīme. Turklāt grozīts arī mizas krāsas apraksts (ieviesta “gaišpelēka” krāsa, aizstājot “gaiši oranžu” krāsu, un “granītpelēka” krāsa, papildinot “dzintarbrūnu” krāsu), lai ņemtu vērā piensaimniecībās ražotos siera rituļus, kuriem miza veidojas dabiski pagrabos. Šie precizējumi ir noderīgi, kad, īstenojot kontroles plānu, veic produkta organoleptisko pārbaudi. |
| --- | --- |

—

Precizēta siera masas krāsa: “ziloņkaula līdz salmu dzeltenā krāsā”. Šī nianse ir saistīta ar produkta sastāvu, kas mainās atkarībā no gadalaika. Svītrota norāde par siera rituļa mizas minimālo biezumu, jo tā nav produktam raksturīga iezīme. Turklāt grozīts arī mizas krāsas apraksts (ieviesta “gaišpelēka” krāsa, aizstājot “gaiši oranžu” krāsu, un “granītpelēka” krāsa, papildinot “dzintarbrūnu” krāsu), lai ņemtu vērā piensaimniecībās ražotos siera rituļus, kuriem miza veidojas dabiski pagrabos. Šie precizējumi ir noderīgi, kad, īstenojot kontroles plānu, veic produkta organoleptisko pārbaudi.

| — | Pievienots produkta organoleptisko īpašību apraksts. Tas ir noderīgs, kad, īstenojot kontroles plānu, veic produkta organoleptisko pārbaudi. |
| --- | --- |

—

Pievienots produkta organoleptisko īpašību apraksts. Tas ir noderīgs, kad, īstenojot kontroles plānu, veic produkta organoleptisko pārbaudi.

| — | Attiecībā uz individuālajām Laguiole siera porcijām, kuru svars ir mazāks par 70 gramiem un kuras pārdod pēc iepriekšējas iesaiņošanas, ieviests izņēmums no obligātā pienākuma saglabāt mizas daļu, ņemot vērā to, ka ir grūti saglabāt mizu nelielajām porcijām, kas paredzētas kulinārai lietošanai. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz individuālajām Laguiole siera porcijām, kuru svars ir mazāks par 70 gramiem un kuras pārdod pēc iepriekšējas iesaiņošanas, ieviests izņēmums no obligātā pienākuma saglabāt mizas daļu, ņemot vērā to, ka ir grūti saglabāt mizu nelielajām porcijām, kas paredzētas kulinārai lietošanai.

Nodaļa “Izcelsmes apliecinājums”

| — | Precizēti uzņēmēju paziņošanas pienākumi. Konkrētāk, ir paredzēta gan to uzņēmumu identifikācija, kuri vēlas izmantot kāda produkta izcelsmes apzīmējumu, lai apstiprinātu to, ka spēj izpildīt produkta specifikācijas prasības, gan paziņojumi, kas nepieciešami to produktu pazīšanai un pārraudzībai, kurus piedāvā tirgū kā produktus ar cilmes vietas nosaukumu, gan arī paziņojumi saistībā ar dzīvnieku barību. |
| --- | --- |

—

Precizēti uzņēmēju paziņošanas pienākumi. Konkrētāk, ir paredzēta gan to uzņēmumu identifikācija, kuri vēlas izmantot kāda produkta izcelsmes apzīmējumu, lai apstiprinātu to, ka spēj izpildīt produkta specifikācijas prasības, gan paziņojumi, kas nepieciešami to produktu pazīšanai un pārraudzībai, kurus piedāvā tirgū kā produktus ar cilmes vietas nosaukumu, gan arī paziņojumi saistībā ar dzīvnieku barību.

| — | Sīkāk izklāstīti uzņēmējiem izdarāmie ieraksti. Šāda informācija ir noderīga, pārbaudot specifikācijas ievērošanu un produktu izsekojamību. |
| --- | --- |

—

Sīkāk izklāstīti uzņēmējiem izdarāmie ieraksti. Šāda informācija ir noderīga, pārbaudot specifikācijas ievērošanu un produktu izsekojamību.

| — | Precizēta produkta pārbaudes kārtība. Pēc tam tā sīki izklāstīta šā cilmes vietas nosaukuma kontroles plānā, ko izstrādājusi pārbaudes struktūra. |
| --- | --- |

—

Precizēta produkta pārbaudes kārtība. Pēc tam tā sīki izklāstīta šā cilmes vietas nosaukuma kontroles plānā, ko izstrādājusi pārbaudes struktūra.

| — | Produkta identifikācijas obligātums norādīts tā, lai atvieglotu izsekojamību. Sīki izklāstīta kārtība, kādā siers identificējams ar identifikācijas marķējumu un spiedogu, kurā atveidots Laguiole vērsis un vārds Laguiole. Lai nodrošinātu labu pārvaldību, precizēti identifikācijas marķējuma izplatīšanas un atsavināšanas noteikumi. |
| --- | --- |

—

Produkta identifikācijas obligātums norādīts tā, lai atvieglotu izsekojamību. Sīki izklāstīta kārtība, kādā siers identificējams ar identifikācijas marķējumu un spiedogu, kurā atveidots Laguiole vērsis un vārds Laguiole. Lai nodrošinātu labu pārvaldību, precizēti identifikācijas marķējuma izplatīšanas un atsavināšanas noteikumi.

Nodaļa “Ražošanas metode”

V.1. apakšnodaļa “Piena ražošana”

| — | Norāde par Francijas Simmental un Aubrac šķirni papildināta ar iespēju ieviest ganāmpulkos, kas dod Laguiole ražošanai izmantojamo pienu, govis, kas izaudzētas, krustojot abas minētās šķirnes, kurām ir sertificētas pēcnācēju līnijas. Ražotājgrupa patlaban turpina programmu, kura uzsākta 1990. gadā un kuras mērķis ir slaucamo govju ganāmpulkos atkal ieviest Aubrac šķirnes dzīvniekus. Šā pasākuma pamatā ir dzīvnieku vairošana ar embriju pārnesi un dzimuma regulēšanu, un tā turpinājums ir pēcnācēju rādītāju kontrole. Līdztekus tam ražotājgrupa vēlas krustot Aubrac šķirnes un Francijas Simmental šķirnes dzīvniekus, lai ar regulētu Simmental asiņu piejaukšanu nostiprinātu Aubrac piena govju šķirnes noderīgās īpašības, vienlaikus turpinot Aubrac tīršķirnes piena govju atzara izkopšanu. |
| --- | --- |

—

Norāde par Francijas Simmental un Aubrac šķirni papildināta ar iespēju ieviest ganāmpulkos, kas dod Laguiole ražošanai izmantojamo pienu, govis, kas izaudzētas, krustojot abas minētās šķirnes, kurām ir sertificētas pēcnācēju līnijas. Ražotājgrupa patlaban turpina programmu, kura uzsākta 1990. gadā un kuras mērķis ir slaucamo govju ganāmpulkos atkal ieviest Aubrac šķirnes dzīvniekus. Šā pasākuma pamatā ir dzīvnieku vairošana ar embriju pārnesi un dzimuma regulēšanu, un tā turpinājums ir pēcnācēju rādītāju kontrole. Līdztekus tam ražotājgrupa vēlas krustot Aubrac šķirnes un Francijas Simmental šķirnes dzīvniekus, lai ar regulētu Simmental asiņu piejaukšanu nostiprinātu Aubrac piena govju šķirnes noderīgās īpašības, vienlaikus turpinot Aubrac tīršķirnes piena govju atzara izkopšanu.

| — | Lai atvieglotu kontroli, precizēts slaucamo govju ganāmpulka sastāvs. Runa ir par “slaucamajām govīm laktācijas periodā, cietstāvošām govīm un telēm, kam ir vairāk nekā 8 grūsnības mēneši”. Tātad ganāmpulku veido visas saimniecībai piederošās pieaugušās slaucamās govis, kā arī teles tuvu dzemdību laikam un pirms to iekļaušanas ražojošajā ganāmpulkā. |
| --- | --- |

—

Lai atvieglotu kontroli, precizēts slaucamo govju ganāmpulka sastāvs. Runa ir par “slaucamajām govīm laktācijas periodā, cietstāvošām govīm un telēm, kam ir vairāk nekā 8 grūsnības mēneši”. Tātad ganāmpulku veido visas saimniecībai piederošās pieaugušās slaucamās govis, kā arī teles tuvu dzemdību laikam un pirms to iekļaušanas ražojošajā ganāmpulkā.

| — | Pamatbarības deva noteikta ganāmpulkam un nevis vienīgi slaucamajām govīm; tas atvieglo kontroli un nodrošina to, ka dzīvnieki, sākot no pirmās grūsnības astotā mēneša, saņem tikai specifikācijā atļauto lopbarību. Aizliegums slaucamo govju ganāmpulka pamatbarībā iekļaut skābētu zāli, plēves pārvalkā iekonservētu barību un jebkādu mitrā veidā iekonservētu lopbarību papildina aizliegumu skābēt kukurūzu, un tā mērķis ir ierobežot tauku saturu pienā un mazināt sanitāro apdraudējumu, tādējādi veicinot gan tome, gan arī citu veidu siera rituļu gatavošanu no svaiga pilnpiena. Tāpēc vienīgo lopbarību, ko atļauts izēdināt slaucamo govju ganāmpulkam, veido pļavu un dabisko vai pastāvīgo ganību vietējās floras augi, kā arī lopbarības graudaugi un pākšaugi, ko audzē pagaidu pļavās.
  Tomēr saimniecībām, kuras tur citu ganāmpulku, kas nav slaucamo govju ganāmpulks un pilnīgi atdalīts no slaucamo govju ganāmpulka, ir paredzēta iespēja novākt un izdalīt mitrā veidā iekonservētu lopbarību, ko izēdina minētajam citam ganāmpulkam, ja vien tiek veikti visi vajadzīgie pasākumi, lai nepieļautu nekādu šķērskontamināciju ar slaucamajām govīm paredzēto lopbarību. Šāds precizējums ļauj regulēt skābbarības un plēvē ietītas barības izmantošanu ganāmpulkam, kas atdalīts no iepriekš definētā slaucamo govju ganāmpulka. |
| --- | --- |

—

Pamatbarības deva noteikta ganāmpulkam un nevis vienīgi slaucamajām govīm; tas atvieglo kontroli un nodrošina to, ka dzīvnieki, sākot no pirmās grūsnības astotā mēneša, saņem tikai specifikācijā atļauto lopbarību. Aizliegums slaucamo govju ganāmpulka pamatbarībā iekļaut skābētu zāli, plēves pārvalkā iekonservētu barību un jebkādu mitrā veidā iekonservētu lopbarību papildina aizliegumu skābēt kukurūzu, un tā mērķis ir ierobežot tauku saturu pienā un mazināt sanitāro apdraudējumu, tādējādi veicinot gan tome, gan arī citu veidu siera rituļu gatavošanu no svaiga pilnpiena. Tāpēc vienīgo lopbarību, ko atļauts izēdināt slaucamo govju ganāmpulkam, veido pļavu un dabisko vai pastāvīgo ganību vietējās floras augi, kā arī lopbarības graudaugi un pākšaugi, ko audzē pagaidu pļavās.

Tomēr saimniecībām, kuras tur citu ganāmpulku, kas nav slaucamo govju ganāmpulks un pilnīgi atdalīts no slaucamo govju ganāmpulka, ir paredzēta iespēja novākt un izdalīt mitrā veidā iekonservētu lopbarību, ko izēdina minētajam citam ganāmpulkam, ja vien tiek veikti visi vajadzīgie pasākumi, lai nepieļautu nekādu šķērskontamināciju ar slaucamajām govīm paredzēto lopbarību. Šāds precizējums ļauj regulēt skābbarības un plēvē ietītas barības izmantošanu ganāmpulkam, kas atdalīts no iepriekš definētā slaucamo govju ganāmpulka.

| — | Svītrota iespēja izdarīt pagaidu atkāpi no noteikumiem par pamatbarības devu ārkārtas laikapstākļu gadījumā, jo šie noteikumi vairs nav piemēroti. |
| --- | --- |

—

Svītrota iespēja izdarīt pagaidu atkāpi no noteikumiem par pamatbarības devu ārkārtas laikapstākļu gadījumā, jo šie noteikumi vairs nav piemēroti.

| — | Lai atvieglotu kontroli, precizēta ganīšanas kārtība. Attiecībā uz ganību periodu jēdziens “vasara” aizstāts ar periodu, kad “pieejama zāle, izņemot ja laikapstākļi to neļauj”. Precizēts arī, ka ganību minimālais ilgums ir “gada summārais” ilgums un ka runa ir par “slaucamo govju ganāmpulka” pamatbarības devu. Tātad “zāles pieejamības periodā slaucamo govju ganāmpulka pamatbarības devu veido ganībās plūktā zāle, turklāt ganīšanas gada summārais ilgums ir vismaz 120 dienas, izņemot ja laikapstākļi to neļauj”. Lai garantētu, ka svaiga ganībās plūkta zāle ir dzīvniekiem šajā periodā galvenais barības līdzeklis, teksts papildināts ar teikumu: “Šajā periodā papildus ganībās plūktajai zālei izēdinātās lopbarības sausnas daudzums nedrīkst pārsniegt 3 kg dienā katrai slaucamajai govij vidēji ganāmpulkā un ganību periodā”. |
| --- | --- |

—

Lai atvieglotu kontroli, precizēta ganīšanas kārtība. Attiecībā uz ganību periodu jēdziens “vasara” aizstāts ar periodu, kad “pieejama zāle, izņemot ja laikapstākļi to neļauj”. Precizēts arī, ka ganību minimālais ilgums ir “gada summārais” ilgums un ka runa ir par “slaucamo govju ganāmpulka” pamatbarības devu. Tātad “zāles pieejamības periodā slaucamo govju ganāmpulka pamatbarības devu veido ganībās plūktā zāle, turklāt ganīšanas gada summārais ilgums ir vismaz 120 dienas, izņemot ja laikapstākļi to neļauj”. Lai garantētu, ka svaiga ganībās plūkta zāle ir dzīvniekiem šajā periodā galvenais barības līdzeklis, teksts papildināts ar teikumu: “Šajā periodā papildus ganībās plūktajai zālei izēdinātās lopbarības sausnas daudzums nedrīkst pārsniegt 3 kg dienā katrai slaucamajai govij vidēji ganāmpulkā un ganību periodā”.

| — | Lai priekšroku dotu dzīvnieku ēdināšanai ar ģeogrāfiskajā apgabalā ražotu lopbarību, ieviests ierobežojums papildbarībai, ko pievieno pamatbarības devai, – tās daudzums nedrīkst pārsniegt 6 kg dienā katrai slaucamajai govij laktācijas periodā. |
| --- | --- |

—

Lai priekšroku dotu dzīvnieku ēdināšanai ar ģeogrāfiskajā apgabalā ražotu lopbarību, ieviests ierobežojums papildbarībai, ko pievieno pamatbarības devai, – tās daudzums nedrīkst pārsniegt 6 kg dienā katrai slaucamajai govij laktācijas periodā.

| — | Lai labāk pārvaldītu, garantētu un kontrolētu barību, ieviests papildbarības veidošanai atļauto izejvielu un piedevu saraksts. |
| --- | --- |

—

Lai labāk pārvaldītu, garantētu un kontrolētu barību, ieviests papildbarības veidošanai atļauto izejvielu un piedevu saraksts.

| — | Precizēts, ka papildbarība var būt daļēji iegūta saimniecībā uz vietas, definējot šo gadījumu kā saimniecībā ražotu sastāvdaļu maisījumu ar ārpus saimniecības iegādātām sastāvdaļām. Šie precizējumi izdarīti, lai atvieglotu kontroli. |
| --- | --- |

—

Precizēts, ka papildbarība var būt daļēji iegūta saimniecībā uz vietas, definējot šo gadījumu kā saimniecībā ražotu sastāvdaļu maisījumu ar ārpus saimniecības iegādātām sastāvdaļām. Šie precizējumi izdarīti, lai atvieglotu kontroli.

| — | Lai saglabātu ēdināšanas tradicionālo raksturu, pievienots noteikums, kas aizliedz dzīvnieku barībā un saimniecības augkopībā izmantot ĢMO. |
| --- | --- |

—

Lai saglabātu ēdināšanas tradicionālo raksturu, pievienots noteikums, kas aizliedz dzīvnieku barībā un saimniecības augkopībā izmantot ĢMO.

| — | Lai atvieglotu kontroli, precizēts, ka noteikumu, saskaņā ar kuru no vienas govs iegūtās produkcijas vidējais apjoms saimniecībā nedrīkst pārsniegt 6 000 litrus, piemēro saimniecībā esošajām slaucamajām govīm, un tas attiecas uz pārdotā vai saimniecībā pārstrādātā piena daudzumu. |
| --- | --- |

—

Lai atvieglotu kontroli, precizēts, ka noteikumu, saskaņā ar kuru no vienas govs iegūtās produkcijas vidējais apjoms saimniecībā nedrīkst pārsniegt 6 000 litrus, piemēro saimniecībā esošajām slaucamajām govīm, un tas attiecas uz pārdotā vai saimniecībā pārstrādātā piena daudzumu.

| — | Piena kvalitātes dēļ specifikācijas teksts papildināts ar aizliegumu piensaimniecībā slaukt pienu tikai reizi dienā. (Lopkopības institūta) pētījumi liecina, ka slaukšana tikai reizi dienā izraisa leikocītu īpatsvara ievērojamu pieaugumu pienā. Turklāt iebiezināšanās dēļ šādā pienā proteīnu saturs no 1,2 g/l paaugstinās līdz 2 g/l, bet tauku saturs – no 3 g/l līdz 4 g/l; tam ir liela negatīva ietekme uz satura attiecību, kas ir ļoti nelabvēlīga siera gatavošanai no pilnpiena, kā to dara, ražojot Laguiole. |
| --- | --- |

—

Piena kvalitātes dēļ specifikācijas teksts papildināts ar aizliegumu piensaimniecībā slaukt pienu tikai reizi dienā. (Lopkopības institūta) pētījumi liecina, ka slaukšana tikai reizi dienā izraisa leikocītu īpatsvara ievērojamu pieaugumu pienā. Turklāt iebiezināšanās dēļ šādā pienā proteīnu saturs no 1,2 g/l paaugstinās līdz 2 g/l, bet tauku saturs – no 3 g/l līdz 4 g/l; tam ir liela negatīva ietekme uz satura attiecību, kas ir ļoti nelabvēlīga siera gatavošanai no pilnpiena, kā to dara, ražojot Laguiole.

| — | Ieviesti tādi noteikumi par ražošanu piensaimniecībā un mazajās kalnu siernīcās, kādi ir ar iepriekšējo reģistrēto specifikāciju saistītajā valsts tiesību akta tekstā, lai norādītu abu šo siera gatavošanas veidu specifiskās īpašības un nodrošinātu kontroli. Sieru ražojot piensaimniecībā, to gatavo no ne vairāk kā no divu secīgu slaukumu piena, un neatdzesētais rīta slaukuma piens veido vairāk nekā 50 % no izmantojamā piena kopapjoma. Sieru ražojot mazajās kalnu siernīcās, to gatavo sierniecības vajadzībām izmantojamā būdā, kas uzcelta pļavu apgabalā, kura augstums virs jūras līmeņa pārsniedz 1 000 metrus, par izejvielu izmantojot pārdzīšanas periodā (no 25. maija līdz 13. oktobrim) slauktu pienu no viena ganāmpulka, kas ganās šajās augstkalnu pļavās. |
| --- | --- |

—

Ieviesti tādi noteikumi par ražošanu piensaimniecībā un mazajās kalnu siernīcās, kādi ir ar iepriekšējo reģistrēto specifikāciju saistītajā valsts tiesību akta tekstā, lai norādītu abu šo siera gatavošanas veidu specifiskās īpašības un nodrošinātu kontroli. Sieru ražojot piensaimniecībā, to gatavo no ne vairāk kā no divu secīgu slaukumu piena, un neatdzesētais rīta slaukuma piens veido vairāk nekā 50 % no izmantojamā piena kopapjoma. Sieru ražojot mazajās kalnu siernīcās, to gatavo sierniecības vajadzībām izmantojamā būdā, kas uzcelta pļavu apgabalā, kura augstums virs jūras līmeņa pārsniedz 1 000 metrus, par izejvielu izmantojot pārdzīšanas periodā (no 25. maija līdz 13. oktobrim) slauktu pienu no viena ganāmpulka, kas ganās šajās augstkalnu pļavās.

V.2. apakšnodaļa “Pārstrāde”

| — | Pamatojoties uz valsts tiesību akta tekstu, kas saistīts ar iepriekšējo reģistrēto specifikāciju, precizēts, ka Laguiole gatavo no “proteīnu un tauku satura ziņā nestandartizēta” piena un ka “jebkāda fizikāla apstrāde ir aizliegta”. |
| --- | --- |

—

Pamatojoties uz valsts tiesību akta tekstu, kas saistīts ar iepriekšējo reģistrēto specifikāciju, precizēts, ka Laguiole gatavo no “proteīnu un tauku satura ziņā nestandartizēta” piena un ka “jebkāda fizikāla apstrāde ir aizliegta”.

| — | Aprakstīta siera vannas specifika: plakans dibens, virsmas attiecība pret augstumu pārsniedz 10 (izņemot piensaimniecības produkcijai). Tas atvieglo recekļa apstrādi siera vannā un ļauj labi notecināt to siera vannā, pateicoties “plākšņošanai” pirms siera masas ievietošanas tome tipa siera presē. |
| --- | --- |

—

Aprakstīta siera vannas specifika: plakans dibens, virsmas attiecība pret augstumu pārsniedz 10 (izņemot piensaimniecības produkcijai). Tas atvieglo recekļa apstrādi siera vannā un ļauj labi notecināt to siera vannā, pateicoties “plākšņošanai” pirms siera masas ievietošanas tome tipa siera presē.

| — | Pamatojoties uz valsts tiesību akta tekstu, kas saistīts ar iepriekšējo reģistrēto specifikāciju, uzskaitītas dažādās darbības, kas vajadzīgas siera gatavošanai pēc himozīna pievienošanas: recekļa sagraizīšana un “plākšņošana” siera vannā, pirmā presēšana tome tipa siera presē, siera nobriedināšana, malšana, siera masas sālīšana, tome nobriedināšana ar sāli, ievietošana veidnē, otrā presēšana. Darbības pēc tam precizētas nākamajās daļās. |
| --- | --- |

—

Pamatojoties uz valsts tiesību akta tekstu, kas saistīts ar iepriekšējo reģistrēto specifikāciju, uzskaitītas dažādās darbības, kas vajadzīgas siera gatavošanai pēc himozīna pievienošanas: recekļa sagraizīšana un “plākšņošana” siera vannā, pirmā presēšana tome tipa siera presē, siera nobriedināšana, malšana, siera masas sālīšana, tome nobriedināšana ar sāli, ievietošana veidnē, otrā presēšana. Darbības pēc tam precizētas nākamajās daļās.

| — | Atsauce uz recekļa “saraušanas” darbību aizstāta ar atsauci uz recekļa sagriešanu pēc himozīna pievienošanas, kas precīzāk apzīmē veikto darbību. |
| --- | --- |

—

Atsauce uz recekļa “saraušanas” darbību aizstāta ar atsauci uz recekļa sagriešanu pēc himozīna pievienošanas, kas precīzāk apzīmē veikto darbību.

| — | Atsauce uz tome ievietošanu siera presē, lai veiktu pirmo nobriedināšanu, aizstāta ar veikto darbību sīkāku aprakstu: presēšana tome tipa siera presē vismaz vienu stundu, sieru vismaz piecas reizes apvēršot, tad nobriedināšana telpā, kuras temperatūra pirmās astoņas stundas ir 18–26 °C, pēc tam – 14–26 °C. Šo posmu regulējums ir svarīgs notecināšanas un siera paskābināšanas kontrolēšanai, lai garantētu siera piemērotību nogatavināšanai, kamēr tas sasniedz attiecīgu “vecumu”. |
| --- | --- |

—

Atsauce uz tome ievietošanu siera presē, lai veiktu pirmo nobriedināšanu, aizstāta ar veikto darbību sīkāku aprakstu: presēšana tome tipa siera presē vismaz vienu stundu, sieru vismaz piecas reizes apvēršot, tad nobriedināšana telpā, kuras temperatūra pirmās astoņas stundas ir 18–26 °C, pēc tam – 14–26 °C. Šo posmu regulējums ir svarīgs notecināšanas un siera paskābināšanas kontrolēšanai, lai garantētu siera piemērotību nogatavināšanai, kamēr tas sasniedz attiecīgu “vecumu”.

| — | Pēc tam precizētas maisīšanas un tome sālīšanas darbības, kas seko pēc nobriedināšanas: tome, kuras viducī temperatūra nedrīkst būt zemāka par 18 °C, sasmalcina mazos, lazdu riekstu lieluma gabaliņos (cossettes), tad masu sāla, uz 1 kg tome ņemot 18–24 g sāls. Šo posmu precizitāte ir ražošanas procesa regulējums, lai garantētu siera viendabīgu iesālīšanos un pasargātu to no pārāk lielas atdzišanas nogatavināšanas beigās. |
| --- | --- |

—

Pēc tam precizētas maisīšanas un tome sālīšanas darbības, kas seko pēc nobriedināšanas: tome, kuras viducī temperatūra nedrīkst būt zemāka par 18 °C, sasmalcina mazos, lazdu riekstu lieluma gabaliņos (cossettes), tad masu sāla, uz 1 kg tome ņemot 18–24 g sāls. Šo posmu precizitāte ir ražošanas procesa regulējums, lai garantētu siera viendabīgu iesālīšanos un pasargātu to no pārāk lielas atdzišanas nogatavināšanas beigās.

| — | Norādīts, ka iepildīšanai veidnēs jānotiek “pēc vismaz vienu stundu ilgas atpūtināšanas”, lai sāls labi un vienmērīgi iesūktos tome masā. Pēc tam precizēts, ka veidņu forma ir cilindriska, un norādīts to diametrs: 28–38 cm – atbilstīgi produkta aprakstam. Aprakstīta metode masas iepildīšanai veidnēs: samaltās tome masas izlīdzināšana tiek veikta pakāpeniski pa kārtām, pārmaiņus īslaicīgi presējot ar rokām vai mehāniski. Šis tradicionālais tehniskais paņēmiens nodrošina tome masas vienmērīgu sadali veidnē un tās saturēšanos kopā, lai nepieļautu atveres galaprodukta masā. |
| --- | --- |

—

Norādīts, ka iepildīšanai veidnēs jānotiek “pēc vismaz vienu stundu ilgas atpūtināšanas”, lai sāls labi un vienmērīgi iesūktos tome masā. Pēc tam precizēts, ka veidņu forma ir cilindriska, un norādīts to diametrs: 28–38 cm – atbilstīgi produkta aprakstam. Aprakstīta metode masas iepildīšanai veidnēs: samaltās tome masas izlīdzināšana tiek veikta pakāpeniski pa kārtām, pārmaiņus īslaicīgi presējot ar rokām vai mehāniski. Šis tradicionālais tehniskais paņēmiens nodrošina tome masas vienmērīgu sadali veidnē un tās saturēšanos kopā, lai nepieļautu atveres galaprodukta masā.

| — | Lai atvieglotu kontroli, atsauce uz “ilgu un pakāpenisku” presēšanu aizstāta ar precīzāku presēšanas aprakstu: preses vertikāli spiež uz siera rituļiem vismaz 40 stundas. Norādīts, ka presēšanas laikā siera rituļus vismaz četras reizes apvērš; tas ļauj panākt visas siera masas viendabīgu notecināšanu. |
| --- | --- |

—

Lai atvieglotu kontroli, atsauce uz “ilgu un pakāpenisku” presēšanu aizstāta ar precīzāku presēšanas aprakstu: preses vertikāli spiež uz siera rituļiem vismaz 40 stundas. Norādīts, ka presēšanas laikā siera rituļus vismaz četras reizes apvērš; tas ļauj panākt visas siera masas viendabīgu notecināšanu.

V.3. apakšnodaļa “Nogatavināšana”

| — | Lai atvieglotu kontroli, atsauce uz “mitrajiem” pagrabiem aizstāta ar precīzu norādi par relatīvā mitruma saturu, kam jābūt augstākam par 90 %. |
| --- | --- |

—

Lai atvieglotu kontroli, atsauce uz “mitrajiem” pagrabiem aizstāta ar precīzu norādi par relatīvā mitruma saturu, kam jābūt augstākam par 90 %.

| — | Pamatojoties uz valsts tiesību aktu tekstu, kas saistīts ar iepriekšējo reģistrēto specifikāciju, precizēts, ka nogatavināšanas ilgums izteikts, par sākumpunktu ņemot himozīna pievienošanas datumu, lai atvieglotu kontroli. Svītrota informācija par to, ka nogatavināšana “bieži vien ilgst sešus līdz deviņus mēnešus”, jo tā ir tikai orientējoša. |
| --- | --- |

—

Pamatojoties uz valsts tiesību aktu tekstu, kas saistīts ar iepriekšējo reģistrēto specifikāciju, precizēts, ka nogatavināšanas ilgums izteikts, par sākumpunktu ņemot himozīna pievienošanas datumu, lai atvieglotu kontroli. Svītrota informācija par to, ka nogatavināšana “bieži vien ilgst sešus līdz deviņus mēnešus”, jo tā ir tikai orientējoša.

| — | Precizēts, ka regulāra siera rituļu sukāšana un apvēršana ļauj izveidot un kopt tiem mizu. |
| --- | --- |

—

Precizēts, ka regulāra siera rituļu sukāšana un apvēršana ļauj izveidot un kopt tiem mizu.

Nodaļa “Marķējums”

| — | Lai specifikācijas nodaļu “Marķēšanas īpašie noteikumi” saskaņotu ar attiecīgo nodaļu publicētajā kopsavilkumā, precizēts cilmes vietas nosaukuma atveidei izmantoto burtu izmērs: to lielumam jābūt vismaz divas trešdaļas no vislielākajiem uz marķējuma lietotajiem burtiem. |
| --- | --- |

—

Lai specifikācijas nodaļu “Marķēšanas īpašie noteikumi” saskaņotu ar attiecīgo nodaļu publicētajā kopsavilkumā, precizēts cilmes vietas nosaukuma atveidei izmantoto burtu izmērs: to lielumam jābūt vismaz divas trešdaļas no vislielākajiem uz marķējuma lietotajiem burtiem.

| — | Lai nodrošinātu uztveramību un sekmētu ACVN produktu popularizēšanai veikto informatīvo pasākumu sinerģiju, pienākums marķējumā iekļaut norādi appellation d’origine contrôlée (kontrolēts cilmes vietas nosaukums) ir svītrots un aizstāts ar pienākumu marķējumā iekļaut Eiropas Savienības aizsargāta cilmes vietas nosaukuma simbolu. |
| --- | --- |

—

Lai nodrošinātu uztveramību un sekmētu ACVN produktu popularizēšanai veikto informatīvo pasākumu sinerģiju, pienākums marķējumā iekļaut norādi appellation d’origine contrôlée (kontrolēts cilmes vietas nosaukums) ir svītrots un aizstāts ar pienākumu marķējumā iekļaut Eiropas Savienības aizsargāta cilmes vietas nosaukuma simbolu.

| — | Pienākums norādīt INAO logotipu ir atcelts, ņemot vērā izmaiņas valsts līmeņa regulējumā. |
| --- | --- |

—

Pienākums norādīt INAO logotipu ir atcelts, ņemot vērā izmaiņas valsts līmeņa regulējumā.

| — | Lai specifikācijas nodaļu “Marķēšanas īpašie noteikumi” saskaņotu ar attiecīgo nodaļu publicētajā kopsavilkumā, atgādināts, ka norādi buron atļauts izmantot marķējumā, reklāmā, faktūrrēķinos vai tirdzniecības dokumentos, ievērojot nosacījumus, kas izklāstīti nodaļā “Produkta ražošanas metodes apraksts”. |
| --- | --- |

—

Lai specifikācijas nodaļu “Marķēšanas īpašie noteikumi” saskaņotu ar attiecīgo nodaļu publicētajā kopsavilkumā, atgādināts, ka norādi buron atļauts izmantot marķējumā, reklāmā, faktūrrēķinos vai tirdzniecības dokumentos, ievērojot nosacījumus, kas izklāstīti nodaļā “Produkta ražošanas metodes apraksts”.

| — | Lai specifikācijas nodaļu “Marķēšanas īpašie noteikumi” saskaņotu ar attiecīgo nodaļu publicētajā kopsavilkumā, atgādināta iespēja marķējumu aizstāt ar tiešu iespiedumu uz siera rituļa mizas. Līdztekus šai iespējai norādīts, ka marķējumu var aizstāt arī “ar iepriekš apdrukāta muslīna piestiprināšanu tieši pie siera rituļa mizas”, jo, pārcilājot produktu tā nosūtīšanas laikā uz pārdošanas vietām, šāds informācijas nesējs ir izturīgāks un piemērotāks par etiķeti. |
| --- | --- |

—

Lai specifikācijas nodaļu “Marķēšanas īpašie noteikumi” saskaņotu ar attiecīgo nodaļu publicētajā kopsavilkumā, atgādināta iespēja marķējumu aizstāt ar tiešu iespiedumu uz siera rituļa mizas. Līdztekus šai iespējai norādīts, ka marķējumu var aizstāt arī “ar iepriekš apdrukāta muslīna piestiprināšanu tieši pie siera rituļa mizas”, jo, pārcilājot produktu tā nosūtīšanas laikā uz pārdošanas vietām, šāds informācijas nesējs ir izturīgāks un piemērotāks par etiķeti.

Citi

| — | Nodaļā “Atsauces attiecībā uz pārbaudes struktūrām” atjaunināts oficiālo struktūru nosaukums un kontaktinformācija, lai ņemtu vērā kontroles kārtībā notikušās pārmaiņas. |
| --- | --- |

—

Nodaļā “Atsauces attiecībā uz pārbaudes struktūrām” atjaunināts oficiālo struktūru nosaukums un kontaktinformācija, lai ņemtu vērā kontroles kārtībā notikušās pārmaiņas.

| — | Ņemot vērā iepriekš minēto valsts reformu cilmes vietas nosaukumu kontroles sistēmā, ir pievienota tabula, kurā uzskaitīti galvenie parametri, kas jāpārbauda kontroles gaitā, un to izvērtēšanas metode. |
| --- | --- |

—

Ņemot vērā iepriekš minēto valsts reformu cilmes vietas nosaukumu kontroles sistēmā, ir pievienota tabula, kurā uzskaitīti galvenie parametri, kas jāpārbauda kontroles gaitā, un to izvērtēšanas metode.

VIENOTS DOKUMENTS

LAGUIOLE

ES Nr.: FR-PDO-0317-01271 – 30.10.2014.

ACVN ( X ) AĢIN ( )

1.   Nosaukums

Laguiole

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.3. grupa. Siers

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Laguiole ir cilindriskas formas govs piena siers ar sausu mizu, presētu, nevārītu masu; pēc pilnīgas izžūšanas 100 gramos šāda produkta ir vismaz 45 grami tauku, bet tā sausnas saturs 100 gramos nedrīkst būt zemāks par 58 gramiem.

Pēc formas Laguiole ir cilindrisks ritulis 30–40 centimetru diametrā, tā augstuma attiecība pret diametru ir 0,8–1, bet svars – 20–50 kilogrami.

Nogatavināšana ilgst vismaz četrus mēnešus, skaitot no himozīna pievienošanas dienas.

Tā masa ir ziloņkaula līdz salmu dzeltenā krāsā, bet miza – bālgana līdz gaišpelēka, taču nogatavināšanas laikā var kļūt dzintarbrūna līdz granītpelēka.

Tā pienskābi atgādinošā garša ir vidēji līdz stipri izteikta atkarībā no nogatavinājuma pakāpes, līdzsvarota, specifiska, ar dažādām niansēm: no svaigu sienu atgādinošas līdz sausu lazdu riekstu garšai, samērā ilgi paliekoša mutē – tam par iemeslu ir arī tipiskums, kas veidojies, pārstrādājot svaigpienu.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Slaucamo govju ganāmpulka pamatbarību veido ģeogrāfiskā apgabala izcelsmes lopbarība. Vienīgo rupjo lopbarību, ko atļauts izēdināt slaucamo govju ganāmpulkam, veido pļavu un dabisko vai pastāvīgo ganību vietējās floras augi, kā arī lopbarības graudaugi un pākšaugi, ko audzē pagaidu pļavās. Kukurūzas skābbarību, zāles skābbarību, plēves pārvalkā iekonservētu barību un jebkādu mitrā veidā iekonservētu lopbarību šo govju ēdināšanā izmantot aizliegts.

Zāles pieejamības periodā slaucamo govju ganāmpulka pamatbarības devu veido ganībās plūktā zāle, turklāt ganīšanas gada summārais ilgums ir vismaz 120 dienas, izņemot ja laikapstākļi to neļauj. Šajā periodā papildus ganībās plūktajai zālei izēdinātās lopbarības sausnas daudzums nedrīkst pārsniegt 3 kg dienā katrai slaucamajai govij vidēji ganāmpulkā un ganību periodā.

Tās papildbarības daudzums, ko pievieno pamatbarības devai, nedrīkst pārsniegt 6 kg dienā katrai slaucamajai govij laktācijas periodā. Papildbarības izcelsmei nav obligāti jābūt ģeogrāfiskajā apgabalā, ja tā lauksaimnieciskie resursi nav pietiekami.

Dzīvnieku ēdināšanai atļauts izmantot tikai augu izcelsmes barības līdzekļus, blakusproduktus un papildbarību, kas iegūta no ģenētiski nemodificētiem produktiem.

Slaucamo govju ganāmpulka papildbarības veidošanai drīkst izmantot tikai tādas izejvielas un piedevas, kas norādītas attiecīgā sarakstā.

Laguiole sieru ražo vienīgi no svaiga, proteīnu un tauku ziņā nestandartizēta govs pilnpiena. Jebkāda fizikāla apstrāde ir aizliegta.

Laguiole sieru ražošanai izmantotajam pienam jābūt iegūtam vienīgi no ganāmpulka, ko veido Francijas Simmental (šķirnes kods 35) vai Aubrac (šķirnes kods 14) šķirnes govis vai govis, kas izaudzētas, krustojot abas minētās šķirnes, kurām ir sertificētas pēcnācēju līnijas. Attiecībā uz pēdējām šādā ganāmpulkā pēc pirmās paaudzes drīkst iekļaut vienīgi govis, kas izaudzētas, krustošanā izmantojot Aubrac (šķirnes kods 14) buļļus.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Piena ražošana, sieru izgatavošana un nogatavināšana notiek ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Rīvēta Laguiole siera tirdzniecība ir aizliegta.

Laguiole var piedāvāt arī sadalītu porcijās. Ja sieru pārdod pēc sākotnējas iepakošanas, gabaliem obligāti jābūt ar šā nosaukuma produktam raksturīgo mizu, izņemot ja šādu atsevišķu porciju svars ir mazāks par 70 gramiem.

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Siera rituļu marķējumā ietilpst:

| — | ar cilmes vietas nosaukumu apzīmētā produkta nosaukums, kas uzrakstīts ar burtiem, kuru izmērs ir vismaz divas trešdaļas no vislielākajiem uz marķējuma lietotajiem burtiem, |
| --- | --- |

—

ar cilmes vietas nosaukumu apzīmētā produkta nosaukums, kas uzrakstīts ar burtiem, kuru izmērs ir vismaz divas trešdaļas no vislielākajiem uz marķējuma lietotajiem burtiem,

| — | Eiropas Savienības ACVN simbols. |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības ACVN simbols.

Norādi buron atļauts izmantot marķējumā, reklāmā, faktūrrēķinos vai tirdzniecības dokumentos, ievērojot šādus nosacījumus: norādi buron lieto, marķējot siera rituļus, kas ražoti tikai no viena ganāmpulka piena, kurš slaukts pārdzīšanas periodā (no 25. maija līdz 13. oktobrim), turklāt ganāmpulkam šajā periodā jāganās augstkalnu pļavās, kuru augstums virs jūras līmeņa pārsniedz 1 000 metrus. Lai minēto norādi varētu izmantot, siera rituļiem jābūt pagatavotiem sierniecības vajadzībām izmantojamās ēkās, kas būvētas šajā augstkalnu pļavu apgabalā, un ar tādu aprēķinu, ka vienā šādā cehā pārstrādā tikai no viena ganāmpulka iegūtu pienu. Pārvietojamas vai vieglas konstrukcijas būves kā, piemēram, no dēļiem veidotas patvertnes, nav atļautas.

Marķējumu var aizstāt ar tiešu iespiedumu uz siera rituļa mizas vai ar iepriekš apdrukāta muslīna piestiprināšanu tieši pie siera rituļa mizas.

Produkta identifikāciju nodrošina arī ar reljefiespiedumu, kurā atveidots Laguiole vērša attēls un vārds Laguiole, un ar identifikācija zīmi, ko piestiprina pie siera rituļa.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Ģeogrāfisko apgabalu veido šādu kantonu, pašvaldību vai to daļu teritorija:

Aveyron departamentā –

kantoni Laguiole, Saint-Amans-des-Cots, Saint-Chély-d’Aubrac un Sainte-Geneviève-sur-Argence;

pašvaldības Aurelle-Verlac, Castelnau-de-Mandailles, Le Cayrol, Coubisou, Entraygues-sur-Truyère (Lot labajā krastā un Truyère kreisajā krastā Lot-Truyère pietekas augštecē), Espalion (Lot labajā krastā), Estaing, Le Nayrac, Pomayrols, Prades-d’Aubrac, Saint-Côme-d’Olt (Lot labajā krastā), Saint-Geniez-d’Olt (Lot labajā krastā), Saint-Laurent-d’Olt (Lot labajā krastā), Sainte-Eulalie-d’Olt (Lot labajā krastā).

Cantal departamentā –

Chaudes-Aigues kantons.

Lozère departamentā –

Nasbinals kantons;

pašvaldības Aumont-Aubrac, Banassac (Lot labajā krastā), Les Bessons, Brion, Canilhac (Lot labajā krastā), Chauchailles, La Chaze-de-Peyre, La Fage-Montivernoux, La Fage-Saint-Julien, Fau-de-Peyre, Fournels, Les Hermaux, Noalhac, Saint-Germain-du-Teil, Saint-Laurent-de-Muret, Saint-Laurent-de-Veyrès, Saint-Pierre-de-Nogaret, Sainte-Colombe-de-Peyre, Les Salces, Termes un Trélans.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Dabas faktori

Ģeogrāfiskajam apgabalam ir sava specifika, kas saistīta ar augsnes īpatnībām, klimatu, augstumu virs jūras līmeņa un dabiskajiem reljefa veidotajiem norobežojumiem. Augsne veidojusies uz bazalta vai granīta cilmiežiem. Klimats ir kontrastains un skarbs, tas veidojas, kontinentālām un Overņas (Auvergne) kalnu gaisa masām – kuru dēļ ziemas ir garas, aukstas, vējainas un bieži sniegainas – saskaroties ar dienvidu gaisa masām, kas nes siltumu un lielus un brāzmainus nokrišņus. Apgabala vidienē Aubrac kalni veido viendabīgu kopumu vidēji 1 000 m augstumā virs jūras līmeņa. Rietumos un dienvidos ģeogrāfisko apgabalu dabiski norobežo Truyère upe un Lot upe. Augsne, klimats un augstums virs jūras līmeņa darbojas kā apvienoti faktori, kas piešķir ganībām izcili labas īpašības, it sevišķi bagātīgu un aromātisku augu valsti ar lielu botānisko dažādību. Daudz vairāk nekā citur tur atrodami augi ar raksturīgi bagātīgu aromātisko savienojumu (terpēnu) saturu: piemēram, čemurziežu dzimtas augi kā lāčsaknes (Meum athamanticum), gandreņu dzimtas augi (Geranium sylvaticum), asteru dzimtas augi (Achillea, Centaurea) vai panātru dzimtas augi (Prunella grandiflora, Thymus).

Cilvēkfaktori

Siers šajā reģionā ražots jau izsenis. No XII gadsimta Aubrac un Bonneval abatijas mūki noteica Laguiole siera ražošanas noteikumus, lai vasaras piena produkciju saglabātu ziemas uzturam svētceļnieku vajadzībām; mūku piemēram sekoja arī vietējās zemnieku saimniecības. 1897. gadā kalnu apvidos izvietotās lauku saimniecības apvienojās tirdzniecības arodbiedrībā, ko 1939. gadā pārveidoja par produkcijas aizsardzības apvienību, līdz 1961. gadā tika panākta siera atzīšana par produktu ar cilmes vietas nosaukumu.

Šodien joprojām Laguiole gatavo no svaiga pilnpiena, kas iegūts no Francijas Simmental un Aubrac šķirnes govīm, kuras pielāgojušās ģeogrāfiskā apgabala vides apstākļiem (vidēji augsti kalni) un kuru barību veido galvenokārt ganībās plūkta zāle un ģeogrāfiskajā apgabalā ražots siens bez mitri konservētas lopbarības un ar ierobežotu papildbarības daudzumu. Šo šķirņu ietvaros veiktā ģenētiskā selekcija ir ļāvusi paaugstināt proteīnu saturu pienā uz tauku satura rēķina, lai iegūtu pienu ar pārstrādei sierā noderīgu īpašību potenciālu. To veicina arī aizliegums iekļaut lopbarībā kukurūzu – tā mērķis ir ierobežot tauku saturu pienā.

Laguiole produkts, kura ražošanā liela nozīme ir ilgai nogatavināšanai aukstā (6–12 °C) un mitrā pagrabā, turklāt nogatavināšanas veiksmīgs iznākums atkarīgs it sevišķi no īpašas gatavošanas tehnoloģijas (kurā ietilpst divkārša notecināšana tome presē un ievietošana veidnēs tā, lai iegūtās izmantojamās sausnas būtu vairāk) un sistemātiskas siera rituļu kopšanas (sukāšana un apvēršana), ko nodrošina prasmīga ģeogrāfiskajā apgabalā pārmantotās zinātības izmantošana.

5.2.   Produkta specifika

Laguiole ir svaiga pilnpiena siers, un to pagatavo liela formāta (20–50 kg) rituļa veidā. Tam ir presēta, nevārīta masa un paaugstināts sausnas saturs – vismaz 58 %. To nogatavina vismaz četrus mēnešus.

Tā pienskābi atgādinošā garša ir vidēji līdz stipri izteikta atkarībā no nogatavinājuma pakāpes, līdzsvarota, specifiska, ar dažādām niansēm: no svaigu sienu atgādinošas līdz sausu lazdu riekstu garšai, samērā ilgi paliekoša mutē.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Piena ražošanai Laguiole ģeogrāfiskajā apgabalā sākotnēji bija izteikti sezonāls raksturs. Piena ņemšana teļa zīdīšanas laikā bija iespējama tikai laikposmā, kad, pateicoties ģeogrāfiskā apgabala augsnes dabiskajai auglībai, bagātīgi sazēla zelmenis un dzīvnieku vajadzības bija apmierinātas. Lai šo pienu saglabātu un varētu izmantot vēlākā laikā, ģeogrāfiskā apgabala lopkopji ir izstrādājuši paņēmienu liela formāta uzglabājama siera – Laguiole – iegūšanai.

Šo sieru ražo no pilnpiena; tā uzglabāšanās spēja ir saistīta ar piena iegūšanas un produkta gatavošanas nosacījumiem, saskaņā ar kuriem priekšroka dodama pienam ar pārstrādei sierā piemērotām īpašībām, tādam, kurš bagāts ar proteīniem, bet ar ierobežotu tauku saturu, un no kura iegūtais receklis padodas intensīvai notecināšanai gan tome presē, gan arī presēšanai pēc ievietošanas veidnē, tādējādi ļaujot iegūt presētu, nevārītu siera masu ar augstu sausnas saturu.

Francijas Simmental un Aubrac šķirnes govis ir sevišķi labi piemērotas ģeogrāfiskā apgabala vides apstākļiem. Pateicoties šo govju izturīgumam, tās ļauj pilnībā izmantot ģeogrāfiskā apgabala lopbarības potenciālu, vienlaikus izturot apstākļus, ko rada ilgas un skarbas ziemas nosacīti ierobežojumi. Lopbarība, ko šīs govis ēd, ir bagāta ar aromātiskiem augiem, kas dara smaržīgu gan to pienu, gan arī no tā iegūto sieru Laguiole.

Tā ražošana no svaigpiena un ilgā nogatavināšana zemā temperatūra nodrošina Laguiole tam raksturīgo tipiskumu, kas saistīts ar šajā svaigajā pilnpienā ietilpstošo pienskābes mikrofloru.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Šīs regulas (2) 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b80edb90-e691-4605-8645-79027fbd424b/telechargement

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

---

| 12.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 156/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 156/19

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta b) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2015/C 156/08)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJA GARANTĒTU TRADICIONĀLO ĪPATNĪBU GADĪJUMĀ

HOLLANDSE MAATJESHARING / HOLLANDSE NIEUWE / HOLLÄNDISCHER MATJES

EK Nr.: NL-TSG-0007-01178 – 06.11.2013.

1.   Reģistrējamais nosaukums vai nosaukumi

Tiek lūgts reģistrēt nosaukumus Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe.

Tiek lūgts reģistrēt arī nosaukumu Holländischer Matjes vācu valodā.

2.   Produkta veids

1.7. grupa. Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

3.   Reģistrācijas pamatojums

3.1.   Produkts

—

—

3.2.   Nosaukums

—

—

Nosaukums Hollandse maatjesharing ir uzskatāms par kopēju apzīmējumu, ar kādu ir aizsargāts tradicionālais produkts, kuru iegūst zvejas sezonā no 1. maija līdz 31. augustam. Hollandse maatjesharing / Holländischer Matjes ar šādu nosaukumu var pārdot gan pirms, gan pēc 31. augusta – zvejas sezonas beigām.

Hollandse Nieuwe ir Nīderlandē labi zināms jēdziens; tas ir sens tradicionāls nosaukums, ar kuru drīkst apzīmēt tikai tradicionālo produktu, ko zvejo un pārdod laikā no kārtējā kalendārā gada 1. maija līdz 31. augustam.

Nosaukumi izsaka produkta specifiskās iezīmes. Tos izmanto, lai apzīmētu maatjesharing, proti, jaunas siļķes, kuras, izmantojot gadsimtiem senu tradicionālu holandiešu metodi, ir atžaunotas vai atgalvotas un pēc tam iesālītas ar slapjo vai sauso paņēmienu un kuras pēc dabiskās fermentatīvās nogatavināšanas ir lietojamas uzturā. Termins maatjesharing norāda uz bioloģiskās attīstības stadiju, kādu ir sasniegušas siļķes, proti, tas apzīmē siļķes, kuras ir nozvejotas laikā no kārtējā kalendārā gada 1. maija līdz 31. augustam. Vārds maatje ir darināts no vārda maagdje (jaunava): laikā, kad siļķes tiek nozvejotas, tām vēl nav attīstījušies pieņi vai ikri. Tātad termins maatjesharing kā tāds attiecas tikai uz izejvielām. Vārds Hollandse apzīmē ar tām saistīto tradicionālo ražošanas metodi. Jaunās siļķes faktiski var apstrādāt arī citos veidos.

4.   Apraksts

4.1.   Ar 1. punktā minēto nosaukumu apzīmētā produkta apraksts, tostarp tā galvenās fizikālās, ķīmiskās, mikrobioloģiskās vai organoleptiskās īpašības, kas ir produkta specifikas pamatā (šīs regulas 7. panta 2. punkts)

Hollandse maatjesharing ir nosaukums, ar kuru apzīmē siļķes (Clupea harengus), kas ir vismaz trīs gadus vecas. Tās ir slaidas, samērā nelielas zivis, uz kuru tumšzilās muguras ir viena īsa spura. Šo siļķu asakas ir mīkstas. Citas maatjesharing raksturīgās pazīmes ir šādas:

| — | mazi dzimumorgāni (3–8 mm), |
| --- | --- |

—

mazi dzimumorgāni (3–8 mm),

| — | pieņi vai ikri nav saskatāmi ar neapbruņotu aci, |
| --- | --- |

—

pieņi vai ikri nav saskatāmi ar neapbruņotu aci,

| — | koši sarkanas olnīcas, sarkanīgi/pelēki sēklinieki, |
| --- | --- |

—

koši sarkanas olnīcas, sarkanīgi/pelēki sēklinieki,

| — | caurspīdīgi balts tauku slānis, |
| --- | --- |

—

caurspīdīgi balts tauku slānis,

| — | balta gaļa, |
| --- | --- |

—

balta gaļa,

| — | svaigs, sāļš, vairāk vai mazāk nobriedušu zivju aromāts, |
| --- | --- |

—

svaigs, sāļš, vairāk vai mazāk nobriedušu zivju aromāts,

| — | maigas un treknas konsistences gaļa, |
| --- | --- |

—

maigas un treknas konsistences gaļa,

| — | krēmīga, iesāļa un delikāta garša. |
| --- | --- |

—

krēmīga, iesāļa un delikāta garša.

Specifika

Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes specifika ir saistīta ar vairākām produkta raksturīgajām iezīmēm, proti:

| — | par izejvielu izmantoto maatjesharing īpašajām iezīmēm, |
| --- | --- |

—

par izejvielu izmantoto maatjesharing īpašajām iezīmēm,

| — | tradicionālo holandiešu metodi, ar kādu zivis tiek atžaunotas vai atgalvotas, iesālītas un nogatavinātas. |
| --- | --- |

—

tradicionālo holandiešu metodi, ar kādu zivis tiek atžaunotas vai atgalvotas, iesālītas un nogatavinātas.

Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes īpašās pazīmes rodas, pateicoties izmantoto izejvielu un tradicionālās ražošanas metodes apvienojumam.

Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes atšķiras no produkta bokking, kuru gatavo, kūpinot un sālot veselas siļķes, kurās ir pieņi vai ikri. Bokking ir siļķes, kas ir iesālītas ar slapjo vai sauso paņēmienu un pēc tam izžāvētas kūpinot. Šīs siļķes tiek kūpinātas temperatūrā, kas nepārsniedz 25 °C, savukārt Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes tiek atžaunotas vai atgalvotas, pēc tam iesālītas un sasaldētas. Gardēži bokking pieņus un ikrus uzskata par īstu delikatesi. Jaunajām siļķēm maatjesharing, ko izmanto Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes ražošanā, ir neliels daudzums pieņu vai ikru.

Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes no marinētām siļķēm vai siļķu tīteņiem atšķiras ar to, ka šos produktus izgatavo no siļķēm, kuras jau ir izlaidušas pieņus vai iznērsušas ikrus, un tāpēc ir pārāk liesas, lai no tām ražotu Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes. Siļķu tītenis ir marinēta siļķes fileja, kas aptīta ap marinētu gurķīti un sīpoliem un sasprausta ar kociņu.

4.2.   Apraksts (vajadzības gadījumā ar norādījumiem par izmantoto izejvielu vai sastāvdaļu raksturu un īpašībām) par ražošanas metodi, kas jāievēro ar 1. punktā minēto nosaukumu apzīmētā produkta ražotājiem, un par produkta sagatavošanas metodi (šīs regulas 7. panta 2. punkts)

Kā norādīts 4.1. punktā, Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes tiek iegūtas zvejas sezonas sākumā (no maija līdz augustam) un apstrādātas, izmantojot vienu no turpmāk aprakstītajām metodēm.

Maatjesharing atlase

Kad siļķes ir nozvejotas, tās pārbauda, lai pārliecinātos par atbilstību 4.1. punktā minētajām pazīmēm. Pēc tam tiek pārbaudīts, vai tauku slānis ir caurspīdīgi balts. Lai pārliecinātos par dzimumorgānu krāsu, siļķes ir jāuzšķērž.

Ja paraugs neliecina par to, ka siļķes ir piemērotas maatjesharing, tās tiek izmantotas citiem mērķiem.

Apstrādes process

Viss apstrādes process, kas aptver atžaunošanu, sālīšanu un nogatavināšanu, notiek saskaņā ar tradicionālo holandiešu recepti.

Pēc nozvejošanas maatjesharing tiek atžaunotas vai atgalvotas. To var darīt uz kuģa vai krastā.

Atžaunošana nozīmē, ka tiek atdalītas siļķes žaunas un izņemti iekšējie orgāni, atstājot aizkuņģa dziedzeri. Atžaunošana arvien biežāk tiek automatizēta, taču to var darīt arī ar īpašu nazi. Tādā veidā zivij labi notek asinis, un tiek iegūta gaiša gaļa. Aizkuņģa dziedzeris izdala fermentu, kas palīdz siļķei sagremot barību. Pēc siļķes nāves ferments pārveido zivs olbaltumvielas. Tā sākas fermentatīvā nogatavināšana, kas piešķir Hollandse maatjesharing īpašo garšu, smaržu un konsistenci. Nogatavināšana ir treknās zivs gaļas autolīze aizkuņģa dziedzera fermentu ietekmē.

Tāds pats rezultāts tiek iegūts, atgalvojot zivi. Tas nozīmē, ka galva tiek pilnībā atdalīta, savukārt tad, ja siļķes tiek atžaunotas, galva paliek pie zivs.

Attiecībā uz nogatavināšanas procesu jāteic, ka abi paņēmieni ir vienlīdz iedarbīgi.

Nogatavināšanas process

Atžaunotās vai atgalvotās siļķes tiek iesālītas. To var darīt divējādi:

zivis tiek pārkaisītas ar sausu sāli, kura iedarbībā izdalās mitrums un asinis, no kuriem veidojas dabiskais sālījums,

sāls tiek izšķīdināts ūdenī, iegūstot sālījumu, kurā tiek ievietotas siļķes. Par sālījumu var izmantot arī jūras ūdeni, kam pievienots papildu sāls.

Izmantotajam sālim nav jāatbilst nekādām īpašām prasībām. Ar iesālīšanu sākas nogatavināšanas process. Lai iegūtu galaproduktu, maatjesharing atkarībā no to lieluma, svara un tauku satura tiek gatavinātas no 4 stundām līdz 4 dienām, tās tiek gatavinātas ar sālījumu pildītās mucās, spaiņos vai kublos atkarībā no tirgus pieprasījuma, turklāt lielas siļķes sālījumā tiek turētas ilgāku laiku nekā mazas siļķes. Sāls palēnina nogatavināšanās procesu, tāpēc Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes ir uzglabājamas ilgāku laiku, to īpašībām (garšai) nemainoties.

Ir 3 dažādas apstrādes metodes.

| 1. | Atžaunošana jūrā, proti, siļķes tiek atžaunotas un iesālītas uz kuģa, lai nogatavināšanas process varētu sākties nekavējoties. Pēc tam siļķes tiek sasaldētas. |
| --- | --- |

1.

Atžaunošana jūrā, proti, siļķes tiek atžaunotas un iesālītas uz kuģa, lai nogatavināšanas process varētu sākties nekavējoties. Pēc tam siļķes tiek sasaldētas.

| 2. | Atžaunošana krastā, proti, siļķes pēc nozvejošanas tiek turētas atvēsinātas jūras ūdenī un izkrautas, pēc tam tās tiek atžaunotas vai atgalvotas un iesālītas ar slapjo vai sauso paņēmienu, nogatavinātas un sasaldētas. |
| --- | --- |

2.

Atžaunošana krastā, proti, siļķes pēc nozvejošanas tiek turētas atvēsinātas jūras ūdenī un izkrautas, pēc tam tās tiek atžaunotas vai atgalvotas un iesālītas ar slapjo vai sauso paņēmienu, nogatavinātas un sasaldētas.

| 3. | Siļķes vispirms tiek sasaldētas (bez apstrādes vai šķirošanas), vēlāk krastā tās tiek atkausētas, tad atžaunotas vai atgalvotas un iesālītas ar slapjo vai sauso paņēmienu, un pēc tam sākas nogatavināšanas process. |
| --- | --- |

3.

Siļķes vispirms tiek sasaldētas (bez apstrādes vai šķirošanas), vēlāk krastā tās tiek atkausētas, tad atžaunotas vai atgalvotas un iesālītas ar slapjo vai sauso paņēmienu, un pēc tam sākas nogatavināšanas process.

Ar visām šīm metodēm tiek iegūts labs produkts Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes.

Siļķu sasaldēšana ir obligāta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 853/2004.

Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes var pārdot gan filetētas, gan nefiletētas. Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes var filetēt ar rokām vai mehanizēti, un to dara pēc nogatavināšanas procesa, kas 0–4 °C temperatūrā ilgst 1–7 dienas. Ja zivis ir atžaunotas, nogatavināšanas process var notikt gan pirms, gan pēc saldēšanas.

Kontrole

Zivju tirgotāji tradicionāli pārbauda (nogatavinātās) siļķes Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes turpmāk aprakstītajos veidos.

| 1. | Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes tiek apostītas (parasti tās atrodas spaiņos). Zivīm jāsmaržo svaigi, tās nedrīkst būt sabojājušās. |
| --- | --- |

1.

Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes tiek apostītas (parasti tās atrodas spaiņos). Zivīm jāsmaržo svaigi, tās nedrīkst būt sabojājušās.

| 2. | Sālījumam jābūt labā krāsā un dzidram. Sālījums ir jānogaršo. Sālījumam un nogatavinātajam produktam nedrīkst būt pēcgaršas. |
| --- | --- |

2.

Sālījumam jābūt labā krāsā un dzidram. Sālījums ir jānogaršo. Sālījumam un nogatavinātajam produktam nedrīkst būt pēcgaršas.

| 3. | Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes tiek pārbaudītas ar tausti. Tas notiek, viļājot siļķes šurpu turpu starp pirkstiem. Siļķu konsistencei jābūt stingrai un maigai vienlaikus. |
| --- | --- |

3.

Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes tiek pārbaudītas ar tausti. Tas notiek, viļājot siļķes šurpu turpu starp pirkstiem. Siļķu konsistencei jābūt stingrai un maigai vienlaikus.

| 4. | No spaiņa uzmanīgi tiek izņemta 1 vai 2 siļķes, lai tās filetētu novērtēšanas vajadzībām. Tiek noskaidrots, vai to kuņģī ir planktons, un novērtēts zemādas tauku slānis. |
| --- | --- |

4.

No spaiņa uzmanīgi tiek izņemta 1 vai 2 siļķes, lai tās filetētu novērtēšanas vajadzībām. Tiek noskaidrots, vai to kuņģī ir planktons, un novērtēts zemādas tauku slānis.

Saskaņā ar tradīcijām jaunā nozveja tiek publiski novērtēta, pirms izsolē tiek laista pirmā muca. Tomēr ikviens zivju tirgotājs vēlreiz tādā pašā veidā pārbauda Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes, ko viņš ir iegādājies.

Turklāt tiek veiktas izlases pārbaudes, lai pārliecinātos par to, vai:

| 1) | nosaukums ir lietots pareizi; |
| --- | --- |

1)

nosaukums ir lietots pareizi;

| 2) | nozvejas datums ir laikā no maija līdz augustam; |
| --- | --- |

2)

nozvejas datums ir laikā no maija līdz augustam;

| 3) | produkts ir atžaunots vai atgalvots, iesālīts un nogatavināts. |
| --- | --- |

3)

produkts ir atžaunots vai atgalvots, iesālīts un nogatavināts.

4.3.   Apraksts par galvenajiem elementiem, kas nosaka produkta tradicionālās īpašības (šīs regulas 7. panta 2. punkts)

Tradicionālā ražošanas metode

Vēsturnieki joprojām diskutē par to, vai siļķu atžaunošanas pirmatklājēja gods tiešām pienākas Villemam Beikelsonam (Willem Beukelzoon) no Bīrflītas (Biervliet). Vēsturnieks Vīrda (Wierda), kas sarakstījis grāmatu par izgudrojumiem un izgudrotājiem, bija par to pārliecināts:

“Tradīcija sālīt siļķes un citas zivis izveidojās tikai pirms 300 gadiem, un to aizsāka zvejnieks Villems Beikelsens (Willem Beukelsen) no Bīrflītas (...), pilsētas Flandrijas zemē. Viņš vispirms atžaunoja siļķes, tad iesālīja tās mucās, lai nogādātu krastā. Viņš nomira 1397. gadā, un viņa ģerbonī bija divi ķidājamie naži. Viņš iemantoja lielu slavu, un vietējie iedzīvotāji joprojām zina rādīt, kur atrodas viņa kapa vieta. Ķeizars Kārlis V, kurš siļķes nebūt nesmādēja, (...) godāja šā vīra piemiņu un tālab 1556. gadā kopā ar savu māsu Mariju, Ungārijas karalieni un arī Francijas karalieni, devās ceļā uz Bīrflītu, lai apmeklētu viņa kapu un svētītu viņa dvēseli.” (Wierda, Naauwkeurige Verhandelinge van de eerste Uytvindingen en Uytvinders, 1733).

Nav svarīgi, vai tas tiešām bija Beikelsons, kurš atklāja siļķu atžaunošanas procesu, vai arī to neatkarīgi cits no cita aizsāka dažādi cilvēki dažādās vietās. Tajos laikos neviens neko nezināja par fermentu iedarbību, un tātad atklājuma vērtība faktiski netika izprasta. Atžaunošana notika galvenokārt krastā (A. de Boer, W. Klootwijk. Haring en zijn maatjes, 2004).

Viduslaikos siļķu zvejā sākotnēji dominēja Skones reģions, kas tolaik piederēja Dānijai. Tomēr 1384. gads iezīmēja pagrieziena punktu siļķu zvejas vēsturē. Gadskārtējā Hanzas dienā Hanzas pilsētas atteicās sniegt pakalpojumus holandiešu zvejas kuģiem. Šā aizlieguma rezultātā siļķu zvejnieki pārvietoja savu darbību uz Holandi. Holandiešu zvejniekiem, kuri vairs nebija gaidīti ne Skonē, ne Anglijā, nekas cits neatlika, kā apstrādāt siļķes uz kuģiem, kamēr tie atradās jūrā. Tādā veidā holandieši uzlaboja savu produktu kvalitāti tiktāl, ka tā pārspēja Skones siļķu kvalitāti:

“Tas, ka holandieši bija apstākļu spiesti tīrīt un sālīt siļķes uz kuģa tūlīt pēc to nozvejošanas, visticamāk, ievērojami uzlaboja to kvalitāti un uzglabājamību.” (Stam, Haring een liefdesgeschiedenis, 2011)

H. Stams (Stam) savā grāmatā uzsvēra to, cik svarīga bija sālīšana. Sāls aizkavē baktēriju attīstību, un tam bija liela nozīme siļķu uzglabājamības ziņā. Tā kā siļķes tika iesālītas, kuģi varēja ilgāk palikt jūrā, jo produkts nebojājās. Tieši tīrīšana, pareizāk sakot, atžaunošana ir process, kas produktu Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes padara tik unikālu. Holandiešu valodā ar vārdu kaak (žoklis) var apzīmēt arī žaunas, un kaken nozīmē iekšējo orgānu izņemšanu. Atžaunošanā īpaši svarīgi ir tas, ka iekšējie orgāni netiek izņemti pilnībā, kā tas ir ķidāšanas gadījumā. Šai atšķirībai ir izšķiroša nozīme: Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes ražošanā galvenais ir tas, ka aizkuņģa dziedzeris paliek zivī. Šis dziedzeris satur fermentus, kuri šķeļ olbaltumvielas un gādā par gaļas nogatavināšanos. Pavasarī maatjesharing ir augsts fermentu saturs. Atžaunošanas aizsākšana apvienojumā ar sālīšanu pavēra iespēju izmantot lielākus kuģus un piekļuvi tālākām zvejas vietām. Tādējādi varēja nozvejot un izkraut lielāku daudzumu zivju. Šāds apjoma palielinājums veicināja labklājības pieaugumu (Stam, 2011).

Holandiešu slava siļķu zvejā izveidojās, pateicoties tam, ka 1384. gadā ieviestā aizlieguma dēļ atžaunošanu krastā aizstāja atžaunošana jūrā. Kad Nīderlandes zvejnieki vairs nebija gaidīti Skonē, tie siļķes atžaunoja uz kuģa un tad sālīja mucās. Jūrā atžaunotām siļķēm labāk notek asinis, un tā ir liela priekšrocība. Krastā atžaunotām siļķēm asinis notek sliktāk, jo tās jau ir sarecējušas. Zinātāji vienmēr var pateikt, vai siļķes ir atžaunotas jūrā vai krastā. Siļķu atžaunošana uz kuģa iezīmēja pagrieziena punktu siļķu zvejā, un Nīderlande no tā guva lielu labumu. Sākot no 1450. gada, nozare attīstījās par lielapjoma komerciālo siļķes zveju, ko izmantotā kuģa veida (buis) dēļ sauca par buisnering un no 1567. gada par lielo zveju (Groote Visscherij) (Stam, 2011). Gadu desmitiem ilgi, līdz pat 1857. gadam, siļķu atžaunošanas monopols piederēja trim pilsētām pie Māsas upes: Šīdamai (Schiedam), Flārdingenei (Vlaardingen) un Māssloisai (Maassluis).

Tradicionālās izejvielas

Pagājušā gadsimta septiņdesmito gadu beigās krājumu noplicināšanās dēļ siļķu zveja Ziemeļjūrā tika aizliegta. Vairumtirgotāji no Nīderlandes tad pārcēlās uz Dāniju. Dāņi Skagerakā zvejoja siļķes, kas bija ļoti līdzīgas Ziemeļjūras maatjesharing. Atžaunošana un nogatavināšana dāņiem tolaik vēl bija sveša. Holandieši pārbaudītos paņēmienus izmantoja siļķu apstrādei Jitlandē. Siļķu zveja Ziemeļjūrā tika atkal atļauta 1983. gadā, taču tā bija ierobežota. Tomēr nīderlandieši turpināja iepirkt un apstrādāt dāņu siļķes. Tās joprojām bija tās pašas Ziemeļjūras siļķes, kuras pirms tam bija zvejojuši holandiešu kuģi. Dažus gadus vēlāk nīderlandiešu siļķu tirgotāji paplašināju savu darbību līdz Norvēģijai un – mazākā mērā – līdz Skotijai. Nīderlandē tiek svinēta Karoga diena (Vlaggetjesdag); kādreiz tā bija diena, kas siļķu zvejas flote izgāja no ostas, tagad tajā atzīmē Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes ierašanos. Karoga diena pirmo reizi tika popularizēta 1947. gadā. Flotes iziešanai jūrā bija simboliska nozīme, un tā bija kā cerību stars nabadzīgajiem iedzīvotājiem. Hollandse maatjesharing / Hollandse Nieuwe / Holländischer Matjes ierašanās liecināja, ka tuvojas labāki laiki, un Karoga diena iezīmēja to sākumu.

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

---