# Uradni list C 134/2015

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 134 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5824. april 2015 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 134

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5824. april 2015

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | SVET |
| 2015/C 134/01 | Stališče Sveta (EU) št. 4/2015 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah za homologacijo za uvedbo sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112 in spremembi Direktive 2007/46/ESSprejeto v Svetu dne 2. marca 2015 | 1 |
| 2015/C 134/02 | Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 4/2015 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah za homologacijo za uvedbo sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112 in spremembi Direktive 2007/46/ES | 15 |
| 2015/C 134/03 | Stališče Sveta (EU) št. 5/2015 v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 223/2009 o evropski statistikiSprejeto v Svetu dne 5. marca 2015 (
  1
  ) | 18 |
| 2015/C 134/04 | Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 5/2015 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 223/2009 o evropski statistiki | 27 |
| 2015/C 134/05 | Stališče Sveta (EU) št. 6/2015 v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremljanju emisij ogljikovega dioksida iz pomorskega prevoza, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive 2009/16/ESSprejeto v Svetu dne 5. marca 2015 (
  2
  ) | 29 |
| 2015/C 134/06 | Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 6/2015 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremljanju emisij ogljikovega dioksida iz pomorskega prometa, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive 2009/16/ES | 52 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

SVET

2015/C 134/01

Stališče Sveta (EU) št. 4/2015 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah za homologacijo za uvedbo sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112 in spremembi Direktive 2007/46/ESSprejeto v Svetu dne 2. marca 2015

1

2015/C 134/02

Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 4/2015 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah za homologacijo za uvedbo sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112 in spremembi Direktive 2007/46/ES

15

2015/C 134/03

Stališče Sveta (EU) št. 5/2015 v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 223/2009 o evropski statistikiSprejeto v Svetu dne 5. marca 2015 (
  1
  )

1

18

2015/C 134/04

Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 5/2015 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 223/2009 o evropski statistiki

27

2015/C 134/05

Stališče Sveta (EU) št. 6/2015 v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremljanju emisij ogljikovega dioksida iz pomorskega prevoza, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive 2009/16/ESSprejeto v Svetu dne 5. marca 2015 (
  2
  )

2

29

2015/C 134/06

Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 6/2015 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremljanju emisij ogljikovega dioksida iz pomorskega prometa, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive 2009/16/ES

52

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP in Švico |
| | (2)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP in Švico

1

(2)   Besedilo velja za EGP

2

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

SVET

| 24.4.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 134/1

---

STALIŠČE SVETA (EU) št. 4/2015 V PRVI OBRAVNAVI

z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah za homologacijo za uvedbo sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112 in spremembi Direktive 2007/46/ES

Sprejeto v Svetu dne 2. marca 2015

(2015/C 134/01)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Direktivo 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bil vzpostavljen celovit sistem Unije za homologacijo motornih vozil. |
| --- | --- |

(1)

Z Direktivo 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bil vzpostavljen celovit sistem Unije za homologacijo motornih vozil.

| (2) | Na ravni Unije so bile harmonizirane tehnične zahteve za homologacijo motornih vozil v zvezi s številnimi varnostnimi in okoljskimi elementi, da se zagotovi visoka raven prometne varnosti v celotni Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Na ravni Unije so bile harmonizirane tehnične zahteve za homologacijo motornih vozil v zvezi s številnimi varnostnimi in okoljskimi elementi, da se zagotovi visoka raven prometne varnosti v celotni Uniji.

| (3) | Uvedba storitve eCall v vseh vozilih v vseh državah članicah je že od leta 2003 eden od glavnih ciljev Unije na področju varnosti v cestnem prometu. Za uresničitev tega cilja je bilo s prizadevanji za prostovoljno uvedbo začetih več pobud, s katerimi pa še ni bil dosežen zadosten napredek. |
| --- | --- |

(3)

Uvedba storitve eCall v vseh vozilih v vseh državah članicah je že od leta 2003 eden od glavnih ciljev Unije na področju varnosti v cestnem prometu. Za uresničitev tega cilja je bilo s prizadevanji za prostovoljno uvedbo začetih več pobud, s katerimi pa še ni bil dosežen zadosten napredek.

| (4) | Za nadaljnje izboljšanje prometne varnosti je Komisija v sporočilu z dne 21. avgusta 2009 z naslovom „eCall: čas za uvedbo“ predlagala nove ukrepe za uvedbo storitve klica v sili, vgrajenega v vozilo, v Uniji. Eden izmed predlaganih ukrepov je bil obvezna namestitev sistemov eCall, vgrajenih v vozilo, kot storitev številke 112, v vse nove tipe vozil, začenši z vozili kategorij M1 in N1, kakor sta opredeljeni v Prilogi II k Direktivi 2007/46/ES. |
| --- | --- |

(4)

Za nadaljnje izboljšanje prometne varnosti je Komisija v sporočilu z dne 21. avgusta 2009 z naslovom „eCall: čas za uvedbo“ predlagala nove ukrepe za uvedbo storitve klica v sili, vgrajenega v vozilo, v Uniji. Eden izmed predlaganih ukrepov je bil obvezna namestitev sistemov eCall, vgrajenih v vozilo, kot storitev številke 112, v vse nove tipe vozil, začenši z vozili kategorij M1 in N1, kakor sta opredeljeni v Prilogi II k Direktivi 2007/46/ES.

| (5) | Evropski parlament je 3. julija 2012 sprejel resolucijo o eCall: nova storitev 112 za državljane, v kateri je pozval Komisijo, naj predstavi predlog v okviru Direktive 2007/46/ES, da se do leta 2015 zagotovi obvezna uvedba javnega sistema eCall kot storitev številke 112. |
| --- | --- |

(5)

Evropski parlament je 3. julija 2012 sprejel resolucijo o eCall: nova storitev 112 za državljane, v kateri je pozval Komisijo, naj predstavi predlog v okviru Direktive 2007/46/ES, da se do leta 2015 zagotovi obvezna uvedba javnega sistema eCall kot storitev številke 112.

| (6) | Še vedno je treba izboljšati delovanje storitve klica v sili kot storitev številke 112 v vsej Uniji, da bo zagotavljala hitro in učinkovito pomoč v sili. |
| --- | --- |

(6)

Še vedno je treba izboljšati delovanje storitve klica v sili kot storitev številke 112 v vsej Uniji, da bo zagotavljala hitro in učinkovito pomoč v sili.

| (7) | Sistem eCall naj bi z zgodnjim obveščanjem služb za ukrepanje ob nesrečah zmanjšal število smrtnih žrtev prometnih nesreč v Uniji in resnost poškodb udeležencev v prometnih nesrečah. Obvezna uvedba sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112 ter nujna in usklajena nadgradnja javnih mobilnih brezžičnih komunikacijskih omrežij za prenos klicev v sili eCall in centrov za obveščanje, ki te klice sprejemajo in obravnavajo, bi vsem državljanom omogočila dostop do te storitve ter tako pomagala zmanjšati število smrtnih žrtev in hudih poškodb ter znižati stroške zdravstvene oskrbe, stroške zaradi zastojev po nesrečah in druge stroške. |
| --- | --- |

(7)

Sistem eCall naj bi z zgodnjim obveščanjem služb za ukrepanje ob nesrečah zmanjšal število smrtnih žrtev prometnih nesreč v Uniji in resnost poškodb udeležencev v prometnih nesrečah. Obvezna uvedba sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112 ter nujna in usklajena nadgradnja javnih mobilnih brezžičnih komunikacijskih omrežij za prenos klicev v sili eCall in centrov za obveščanje, ki te klice sprejemajo in obravnavajo, bi vsem državljanom omogočila dostop do te storitve ter tako pomagala zmanjšati število smrtnih žrtev in hudih poškodb ter znižati stroške zdravstvene oskrbe, stroške zaradi zastojev po nesrečah in druge stroške.

| (8) | V skladu s členom 1(1) Sklepa št. 585/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) države članice najmanj šest mesecev pred začetkom uporabe te uredbe, v vsakem primeru pa najpozneje do 1. oktobra 2017 na svojem ozemlju vzpostavijo infrastrukturo centrov za obveščanje za eCall, ki je potrebna za ustrezno prejemanje in obravnavo vseh klicev eCall. Države članice v skladu s členom 3 Sklepa št. 585/2014/EU do 24. decembra 2015 Komisiji poročajo o stanju izvajanja navedenega sklepa. Če je v poročilu ugotovljeno, da infrastruktura centrov za obveščanje za eCall ne bo delovala do 1. oktobra 2017, bi morala Komisija ustrezno ukrepati, da bi zagotovila vzpostavitev infrastrukture centrov za obveščanje za eCall. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 1(1) Sklepa št. 585/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) države članice najmanj šest mesecev pred začetkom uporabe te uredbe, v vsakem primeru pa najpozneje do 1. oktobra 2017 na svojem ozemlju vzpostavijo infrastrukturo centrov za obveščanje za eCall, ki je potrebna za ustrezno prejemanje in obravnavo vseh klicev eCall. Države članice v skladu s členom 3 Sklepa št. 585/2014/EU do 24. decembra 2015 Komisiji poročajo o stanju izvajanja navedenega sklepa. Če je v poročilu ugotovljeno, da infrastruktura centrov za obveščanje za eCall ne bo delovala do 1. oktobra 2017, bi morala Komisija ustrezno ukrepati, da bi zagotovila vzpostavitev infrastrukture centrov za obveščanje za eCall.

| (9) | V skladu z odstavkom 4 Priporočila Komisije 2011/750/EU (5) bi morale države članice zagotoviti, da so omrežni operaterji mobilne telefonije do 31. decembra 2014 uvedli mehanizme za ravnanje z „diskriminatorjem za eCall“ v svojih omrežjih. Če se ob pregledu iz odstavka 6 navedenega priporočila ugotovi, da do 31. marca 2016 mehanizmi za ravnanje z „diskriminatorjem za eCall“ ne bodo uvedeni, bi morala Komisija sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovila, da omrežni operaterji mobilne telefonije uvedejo mehanizme za ravnanje z „diskriminatorjem za eCall“. |
| --- | --- |

(9)

V skladu z odstavkom 4 Priporočila Komisije 2011/750/EU (5) bi morale države članice zagotoviti, da so omrežni operaterji mobilne telefonije do 31. decembra 2014 uvedli mehanizme za ravnanje z „diskriminatorjem za eCall“ v svojih omrežjih. Če se ob pregledu iz odstavka 6 navedenega priporočila ugotovi, da do 31. marca 2016 mehanizmi za ravnanje z „diskriminatorjem za eCall“ ne bodo uvedeni, bi morala Komisija sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovila, da omrežni operaterji mobilne telefonije uvedejo mehanizme za ravnanje z „diskriminatorjem za eCall“.

| (10) | Zagotavljanje točnih in zanesljivih informacij za določitev položaja je bistveni element učinkovitega delovanja sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112. Zato je primerno zahtevati njegovo združljivost s storitvami, ki jih zagotavljata programa Galileo in skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev (EGNOS) iz Uredbe (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Sistem, vzpostavljen s programom Galileo, je neodvisni globalni satelitski navigacijski sistem, medtem ko je sistem, vzpostavljen s programom EGNOS, regionalni satelitski navigacijski sistem za izboljšanje kakovosti signala globalnega pozicionirnega sistema (GPS). |
| --- | --- |

(10)

Zagotavljanje točnih in zanesljivih informacij za določitev položaja je bistveni element učinkovitega delovanja sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112. Zato je primerno zahtevati njegovo združljivost s storitvami, ki jih zagotavljata programa Galileo in skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev (EGNOS) iz Uredbe (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Sistem, vzpostavljen s programom Galileo, je neodvisni globalni satelitski navigacijski sistem, medtem ko je sistem, vzpostavljen s programom EGNOS, regionalni satelitski navigacijski sistem za izboljšanje kakovosti signala globalnega pozicionirnega sistema (GPS).

| (11) | Obvezna namestitev sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112, v vozila bi morala na začetku veljati le za nove tipe osebnih avtomobilov in lahkih gospodarskih vozil (kategoriji M1 in N1), za katere že obstaja ustrezen sprožilni mehanizem. Komisija bi morala dodatno preučiti možnost, da bi v bližnji prihodnosti razširili zahtevo za uporabo sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112, še na druge kategorije vozil, na primer težka tovorna vozila in avtobuse, motorna kolesa in kmetijske traktorje, ter po potrebi v ta namen predstaviti zakonodajni predlog. |
| --- | --- |

(11)

Obvezna namestitev sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112, v vozila bi morala na začetku veljati le za nove tipe osebnih avtomobilov in lahkih gospodarskih vozil (kategoriji M1 in N1), za katere že obstaja ustrezen sprožilni mehanizem. Komisija bi morala dodatno preučiti možnost, da bi v bližnji prihodnosti razširili zahtevo za uporabo sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112, še na druge kategorije vozil, na primer težka tovorna vozila in avtobuse, motorna kolesa in kmetijske traktorje, ter po potrebi v ta namen predstaviti zakonodajni predlog.

| (12) | Pri obstoječih tipih vozil, ki bodo proizvedena po 31. marcu 2018, bi bilo treba spodbujati namestitev sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112, da bi se sistem na trgu razširil. Pri tipih vozil, ki jim bo homologacija podeljena pred 31. marcem 2018, bi lahko sistem eCall prostovoljno naknadno namestili. |
| --- | --- |

(12)

Pri obstoječih tipih vozil, ki bodo proizvedena po 31. marcu 2018, bi bilo treba spodbujati namestitev sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112, da bi se sistem na trgu razširil. Pri tipih vozil, ki jim bo homologacija podeljena pred 31. marcem 2018, bi lahko sistem eCall prostovoljno naknadno namestili.

| (13) | Javna medobratovalna vseevropska storitev eCall na podlagi enotne evropske številke za klic v sili 112 in sistemi eCall, podprti s storitvijo tretje strani (storitve eCall TPS), lahko soobstajajo pod pogojem, da se sprejmejo ukrepi, s katerimi bo potrošnikom zagotovljena stalnost storitve. Da bi zagotovili stalnost javne storitve eCall kot storitev številke 112 v vseh državah članicah v vsem življenjskem ciklu vozila ter neprekinjeno samodejno razpoložljivost te javne storitve, bi bilo treba v vsa vozila namestiti javno storitev eCall kot storitev številke 112, ne glede na to, ali se morda lastnik vozila odloči za storitev eCall, podprto s storitvijo tretje strani. |
| --- | --- |

(13)

Javna medobratovalna vseevropska storitev eCall na podlagi enotne evropske številke za klic v sili 112 in sistemi eCall, podprti s storitvijo tretje strani (storitve eCall TPS), lahko soobstajajo pod pogojem, da se sprejmejo ukrepi, s katerimi bo potrošnikom zagotovljena stalnost storitve. Da bi zagotovili stalnost javne storitve eCall kot storitev številke 112 v vseh državah članicah v vsem življenjskem ciklu vozila ter neprekinjeno samodejno razpoložljivost te javne storitve, bi bilo treba v vsa vozila namestiti javno storitev eCall kot storitev številke 112, ne glede na to, ali se morda lastnik vozila odloči za storitev eCall, podprto s storitvijo tretje strani.

| (14) | Potrošnikom bi bilo treba realistično predstaviti sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112, in po potrebi sistem eCall, podprt s storitvijo tretje strani, če je nameščen v vozilu, ter sporočati celovite in zanesljive informacije glede morebitnih dodatnih funkcij ali storitev, povezanih z zasebnimi storitvami za klic v sili ter aplikacijami za klic in pomoč v sili, vgrajenimi v vozilo, ki so na voljo, ter glede pričakovane ravni storitve ob nakupu aplikacij tretjih strani in s tem povezanih stroškov. Sistem storitve eCall kot storitev številke 112 je javna storitev splošnega pomena, zato bi morala biti brezplačno na voljo vsem potrošnikom. |
| --- | --- |

(14)

Potrošnikom bi bilo treba realistično predstaviti sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112, in po potrebi sistem eCall, podprt s storitvijo tretje strani, če je nameščen v vozilu, ter sporočati celovite in zanesljive informacije glede morebitnih dodatnih funkcij ali storitev, povezanih z zasebnimi storitvami za klic v sili ter aplikacijami za klic in pomoč v sili, vgrajenimi v vozilo, ki so na voljo, ter glede pričakovane ravni storitve ob nakupu aplikacij tretjih strani in s tem povezanih stroškov. Sistem storitve eCall kot storitev številke 112 je javna storitev splošnega pomena, zato bi morala biti brezplačno na voljo vsem potrošnikom.

| (15) | Obvezna namestitev v vozilo sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112, ne bi smela posegati v pravico vseh deležnikov, kot so proizvajalci avtomobilov in neodvisni gospodarski subjekti, da ponudijo dodatne storitve v sili in/ali storitve z dodano vrednostjo, in sicer hkrati s sistemom eCall, vgrajenim v vozilo, kot storitev številke 112 oziroma njegovo nadgradnjo. Vendar bi morale biti vse dodatne storitve zasnovane tako, da ne bi odvračale voznikove pozornosti ali vplivale na delovanje sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112, in na učinkovito delo centrov za sprejemanje klicev v sili. Sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112 in sistem, ki zagotavlja zasebne storitve ali storitve z dodano vrednostjo, bi morala biti zasnovana tako, da med njima ne bi bila mogoča izmenjava osebnih podatkov. Kadar bi bile te storitve na voljo, bi morale biti skladne z veljavnimi predpisi o varnosti in varstvu podatkov in bi morale biti potrošnikom vedno na voljo kot izbirna možnost. |
| --- | --- |

(15)

Obvezna namestitev v vozilo sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112, ne bi smela posegati v pravico vseh deležnikov, kot so proizvajalci avtomobilov in neodvisni gospodarski subjekti, da ponudijo dodatne storitve v sili in/ali storitve z dodano vrednostjo, in sicer hkrati s sistemom eCall, vgrajenim v vozilo, kot storitev številke 112 oziroma njegovo nadgradnjo. Vendar bi morale biti vse dodatne storitve zasnovane tako, da ne bi odvračale voznikove pozornosti ali vplivale na delovanje sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112, in na učinkovito delo centrov za sprejemanje klicev v sili. Sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112 in sistem, ki zagotavlja zasebne storitve ali storitve z dodano vrednostjo, bi morala biti zasnovana tako, da med njima ne bi bila mogoča izmenjava osebnih podatkov. Kadar bi bile te storitve na voljo, bi morale biti skladne z veljavnimi predpisi o varnosti in varstvu podatkov in bi morale biti potrošnikom vedno na voljo kot izbirna možnost.

| (16) | Da bi kupci imeli možnost izbire in zaradi zagotavljanja poštene konkurence ter da bi na globalnem trgu spodbudili inovacije in konkurenčnost informacijske tehnologije Unije, bi morali sistemi eCall, vgrajeni v vozilo, temeljiti na medobratovalni, standardizirani, varni in odprti platformi za morebitne prihodnje aplikacije ali storitve, vgrajene v vozilo. To zahteva tehnično in pravno podporo, zato bi morala Komisija brez odlašanja na podlagi posvetovanj z vsemi vključenimi deležniki, tudi s proizvajalci vozil in neodvisnimi gospodarskimi subjekti, preučiti vse možnosti za spodbujanje in zagotovitev takšne odprte platforme ter po potrebi predložiti ustrezno zakonodajno pobudo. Poleg tega bi moral biti sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112 po razumni ceni, ki ne bi presegala nominalnega zneska, in brez razlikovanja dostopen vsem neodvisnim gospodarskim subjektom za namene popravila in vzdrževanja v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

(16)

Da bi kupci imeli možnost izbire in zaradi zagotavljanja poštene konkurence ter da bi na globalnem trgu spodbudili inovacije in konkurenčnost informacijske tehnologije Unije, bi morali sistemi eCall, vgrajeni v vozilo, temeljiti na medobratovalni, standardizirani, varni in odprti platformi za morebitne prihodnje aplikacije ali storitve, vgrajene v vozilo. To zahteva tehnično in pravno podporo, zato bi morala Komisija brez odlašanja na podlagi posvetovanj z vsemi vključenimi deležniki, tudi s proizvajalci vozil in neodvisnimi gospodarskimi subjekti, preučiti vse možnosti za spodbujanje in zagotovitev takšne odprte platforme ter po potrebi predložiti ustrezno zakonodajno pobudo. Poleg tega bi moral biti sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112 po razumni ceni, ki ne bi presegala nominalnega zneska, in brez razlikovanja dostopen vsem neodvisnim gospodarskim subjektom za namene popravila in vzdrževanja v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

| (17) | Da se ohrani celovitost sistema homologacije, se za namene te uredbe sprejmejo le tisti sistemi eCall, vgrajeni v vozilo, kot storitev številke 112, ki jih je mogoče v celoti preskusiti. |
| --- | --- |

(17)

Da se ohrani celovitost sistema homologacije, se za namene te uredbe sprejmejo le tisti sistemi eCall, vgrajeni v vozilo, kot storitev številke 112, ki jih je mogoče v celoti preskusiti.

| (18) | Za sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112, torej sistem za klic v sili, je potrebna najvišja možna stopnja zanesljivosti. Zato bi bilo treba zagotoviti, da bo minimalni sklop podatkov točen ter prenos in kakovost glasu brezhibna, razviti pa bi bilo treba tudi enotno testiranje, da bi zagotovili dolgo življenjsko dobo in zdržljivost sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112. Zato bi bilo treba redno izvajati tehnične preglede v skladu z Direktivo 2014/45/EU Evropskega parlamenta in Sveta (8). |
| --- | --- |

(18)

Za sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112, torej sistem za klic v sili, je potrebna najvišja možna stopnja zanesljivosti. Zato bi bilo treba zagotoviti, da bo minimalni sklop podatkov točen ter prenos in kakovost glasu brezhibna, razviti pa bi bilo treba tudi enotno testiranje, da bi zagotovili dolgo življenjsko dobo in zdržljivost sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112. Zato bi bilo treba redno izvajati tehnične preglede v skladu z Direktivo 2014/45/EU Evropskega parlamenta in Sveta (8).

| (19) | Na podlagi Direktive 2007/46/ES so iz zahtev o zaščiti potnikov pri čelnem in bočnem trku izvzeta vozila, izdelana v majhnih serijah, in vozila, odobrena v skladu s členom 24 navedene direktive. Zato bi bilo treba ta vozila izvzeti tudi iz obveznosti v zvezi z izpolnjevanjem zahtev za eCall iz te uredbe. Poleg tega nekaterih vozil kategorij M1 in N1 zaradi tehničnih razlogov ni mogoče opremiti z ustreznim sprožilnim mehanizmom eCall. |
| --- | --- |

(19)

Na podlagi Direktive 2007/46/ES so iz zahtev o zaščiti potnikov pri čelnem in bočnem trku izvzeta vozila, izdelana v majhnih serijah, in vozila, odobrena v skladu s členom 24 navedene direktive. Zato bi bilo treba ta vozila izvzeti tudi iz obveznosti v zvezi z izpolnjevanjem zahtev za eCall iz te uredbe. Poleg tega nekaterih vozil kategorij M1 in N1 zaradi tehničnih razlogov ni mogoče opremiti z ustreznim sprožilnim mehanizmom eCall.

| (20) | Vozila za posebne namene bi morala izpolnjevati zahteve za eCall iz te uredbe, kadar je osnovno/nedodelano vozilo opremljeno s potrebnim sprožilnim mehanizmom. |
| --- | --- |

(20)

Vozila za posebne namene bi morala izpolnjevati zahteve za eCall iz te uredbe, kadar je osnovno/nedodelano vozilo opremljeno s potrebnim sprožilnim mehanizmom.

| (21) | Vsakršna obdelava osebnih podatkov prek sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112, bi morala biti v skladu s pravili o varstvu podatkov iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9) in Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10), zlasti da vozilom, opremljenim s sistemi eCall, vgrajenimi v vozilo, kot storitev številke 112, v normalnem stanju delovanja sistema za klice v sili prek številke 112 ne bi bilo mogoče slediti, da ne bi bila predmet stalnega sledenja in da bi minimalni sklop podatkov, ki jih pošlje sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112, zajemal minimalne podatke, potrebne za ustrezno obravnavo klicev v sili. Pri tem bi bilo treba upoštevati priporočila delovne skupine za varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov iz člena 29 Direktive 95/46/ES (delovna skupina za varstvo podatkov iz člena 29), ki so navedena v „delovnem dokumentu o varstvu podatkov in posledicah za zasebnost v okviru pobude eCall“, sprejetem 26. septembra 2006. |
| --- | --- |

(21)

Vsakršna obdelava osebnih podatkov prek sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112, bi morala biti v skladu s pravili o varstvu podatkov iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9) in Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10), zlasti da vozilom, opremljenim s sistemi eCall, vgrajenimi v vozilo, kot storitev številke 112, v normalnem stanju delovanja sistema za klice v sili prek številke 112 ne bi bilo mogoče slediti, da ne bi bila predmet stalnega sledenja in da bi minimalni sklop podatkov, ki jih pošlje sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112, zajemal minimalne podatke, potrebne za ustrezno obravnavo klicev v sili. Pri tem bi bilo treba upoštevati priporočila delovne skupine za varstvo posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov iz člena 29 Direktive 95/46/ES (delovna skupina za varstvo podatkov iz člena 29), ki so navedena v „delovnem dokumentu o varstvu podatkov in posledicah za zasebnost v okviru pobude eCall“, sprejetem 26. septembra 2006.

| (22) | Proizvajalci bi morali izvesti vse ukrepe, potrebne za izpolnitev pravil o varovanju zasebnosti in varstvu podatkov iz te uredbe v skladu s členoma 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (11). |
| --- | --- |

(22)

Proizvajalci bi morali izvesti vse ukrepe, potrebne za izpolnitev pravil o varovanju zasebnosti in varstvu podatkov iz te uredbe v skladu s členoma 7 in 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (11).

| (23) | Proizvajalci vozil bi morali pri izpolnjevanju tehničnih zahtev vključiti tehnične oblike varstva podatkov v sisteme, vgrajene v vozilo, in upoštevati načelo „vgrajene zasebnosti“. |
| --- | --- |

(23)

Proizvajalci vozil bi morali pri izpolnjevanju tehničnih zahtev vključiti tehnične oblike varstva podatkov v sisteme, vgrajene v vozilo, in upoštevati načelo „vgrajene zasebnosti“.

| (24) | Proizvajalci bi morali v tehnični dokumentaciji, ki se preda skupaj z vozilom, navesti informacije o obstoju brezplačnega javnega sistema eCall kot storitve enotne evropske številke za klic v sili 112, o pravici lastnika vozila, da se lahko odloči za uporabo navedenega sistema namesto sistema eCall, podprtega s storitvijo tretje strani, in o obdelavi podatkov prek sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112. Te informacije bi moralo biti mogoče naložiti tudi prek spleta. |
| --- | --- |

(24)

Proizvajalci bi morali v tehnični dokumentaciji, ki se preda skupaj z vozilom, navesti informacije o obstoju brezplačnega javnega sistema eCall kot storitve enotne evropske številke za klic v sili 112, o pravici lastnika vozila, da se lahko odloči za uporabo navedenega sistema namesto sistema eCall, podprtega s storitvijo tretje strani, in o obdelavi podatkov prek sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112. Te informacije bi moralo biti mogoče naložiti tudi prek spleta.

| (25) | Podatke, prenesene s sistemom eCall, vgrajenim v vozilo, kot storitev številke 112, ki jih obdelujejo centri za obveščanje, je mogoče posredovati službam za ukrepanje ob nesrečah in storitvenim partnerjem iz Sklepa št. 585/2014/EU zgolj ob nesrečah, povezanih s klici eCall, in pod pogoji, določenimi v navedenem sklepu, uporabljajo pa se izključno za doseganje ciljev navedenega sklepa. Podatki, ki jih obdelujejo centri za obveščanje prek sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112, se brez izrecnega predhodnega soglasja osebe, na katero se podatki nanašajo, ne posredujejo nobeni tretji strani. |
| --- | --- |

(25)

Podatke, prenesene s sistemom eCall, vgrajenim v vozilo, kot storitev številke 112, ki jih obdelujejo centri za obveščanje, je mogoče posredovati službam za ukrepanje ob nesrečah in storitvenim partnerjem iz Sklepa št. 585/2014/EU zgolj ob nesrečah, povezanih s klici eCall, in pod pogoji, določenimi v navedenem sklepu, uporabljajo pa se izključno za doseganje ciljev navedenega sklepa. Podatki, ki jih obdelujejo centri za obveščanje prek sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112, se brez izrecnega predhodnega soglasja osebe, na katero se podatki nanašajo, ne posredujejo nobeni tretji strani.

| (26) | Evropski organizaciji za standardizacijo, Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (ETSI) in Evropski odbor za standardizacijo (CEN) so oblikovali skupne standarde za uvedbo vseevropske storitve eCall, ki bi se morali uporabljati za namene te uredbe, saj bo to pospešilo tehnološki razvoj storitve eCall, vgrajene v vozilo, zagotovilo medobratovalnost in stalnost storitve po vsej Uniji ter znižalo stroške izvedbe za Unijo kot celoto. |
| --- | --- |

(26)

Evropski organizaciji za standardizacijo, Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (ETSI) in Evropski odbor za standardizacijo (CEN) so oblikovali skupne standarde za uvedbo vseevropske storitve eCall, ki bi se morali uporabljati za namene te uredbe, saj bo to pospešilo tehnološki razvoj storitve eCall, vgrajene v vozilo, zagotovilo medobratovalnost in stalnost storitve po vsej Uniji ter znižalo stroške izvedbe za Unijo kot celoto.

| (27) | Za zagotovitev uporabe skupnih tehničnih zahtev v zvezi s sistemom eCall, vgrajenim v vozilo, kot storitev številke 112, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z izvzetjem nekaterih razredov vozil kategorij M1 in N1 iz obveznosti namestitve sistemov eCall, vgrajenih v vozilo, določitvijo podrobnih tehničnih zahtev in preskusov za ES-homologacijo vozil v zvezi z njihovimi sistemi eCall, vgrajenimi v vozilo, in ES-homologacijo sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, zasnovanih in izdelanih za takšna vozila, ter z določitvijo podrobnih tehničnih pravil in preskusnih postopkov za uporabo nekaterih pravil o obdelavi osebnih podatkov in za zagotovitev, da med sistemom eCall, vgrajenim v vozilo, kot storitev številke 112 in sistemi tretjih strani ni nobene izmenjave podatkov. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov ter z ustreznimi deležniki, in da se zlasti posvetuje z organizacijami za varstvo potrošnikov, evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in delovno skupino za varstvo podatkov iz člena 29, v skladu z veljavno zakonodajo. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se zadevni dokumenti posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu sočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(27)

Za zagotovitev uporabe skupnih tehničnih zahtev v zvezi s sistemom eCall, vgrajenim v vozilo, kot storitev številke 112, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z izvzetjem nekaterih razredov vozil kategorij M1 in N1 iz obveznosti namestitve sistemov eCall, vgrajenih v vozilo, določitvijo podrobnih tehničnih zahtev in preskusov za ES-homologacijo vozil v zvezi z njihovimi sistemi eCall, vgrajenimi v vozilo, in ES-homologacijo sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, zasnovanih in izdelanih za takšna vozila, ter z določitvijo podrobnih tehničnih pravil in preskusnih postopkov za uporabo nekaterih pravil o obdelavi osebnih podatkov in za zagotovitev, da med sistemom eCall, vgrajenim v vozilo, kot storitev številke 112 in sistemi tretjih strani ni nobene izmenjave podatkov. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov ter z ustreznimi deležniki, in da se zlasti posvetuje z organizacijami za varstvo potrošnikov, evropskim nadzornikom za varstvo podatkov in delovno skupino za varstvo podatkov iz člena 29, v skladu z veljavno zakonodajo. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se zadevni dokumenti posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu sočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (28) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s praktičnim postopkom za oceno neobstoja sledljivosti in sledenja, vzorcem informacij za uporabnike in upravnimi določbami za ES-homologacijo v zvezi z vzorcem opisnih listov, ki jih morajo proizvajalci predložiti za homologacijo, vzorcem certifikatov o ES-homologaciji in vzorcem oznake ES-homologacije. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (12). |
| --- | --- |

(28)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s praktičnim postopkom za oceno neobstoja sledljivosti in sledenja, vzorcem informacij za uporabnike in upravnimi določbami za ES-homologacijo v zvezi z vzorcem opisnih listov, ki jih morajo proizvajalci predložiti za homologacijo, vzorcem certifikatov o ES-homologaciji in vzorcem oznake ES-homologacije. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (12).

| (29) | Proizvajalcem vozil bi bilo treba dati dovolj časa, da se prilagodijo tehničnim zahtevam iz te uredbe. |
| --- | --- |

(29)

Proizvajalcem vozil bi bilo treba dati dovolj časa, da se prilagodijo tehničnim zahtevam iz te uredbe.

| (30) | Ta uredba je nova, ločena uredba v okviru postopka ES-homologacije iz Direktive 2007/46/ES, zato bi bilo treba ustrezno spremeniti priloge I, III, IV in XI k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(30)

Ta uredba je nova, ločena uredba v okviru postopka ES-homologacije iz Direktive 2007/46/ES, zato bi bilo treba ustrezno spremeniti priloge I, III, IV in XI k navedeni direktivi.

| (31) | Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve notranjega trga z uvedbo skupnih tehničnih zahtev za nova homologirana vozila, opremljena s sistemom eCall, vgrajenim v vozilo, kot storitev številke 112, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njegovega obsega lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(31)

Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve notranjega trga z uvedbo skupnih tehničnih zahtev za nova homologirana vozila, opremljena s sistemom eCall, vgrajenim v vozilo, kot storitev številke 112, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njegovega obsega lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (32) | Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (13), ki je podal mnenje 29. oktobra 2013 (14) – |
| --- | --- |

(32)

Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (13), ki je podal mnenje 29. oktobra 2013 (14) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa splošne zahteve za ES-homologacijo vozil v zvezi s sistemi eCall, vgrajenimi v vozilo, kot storitev številke 112, ter sistemov eCall, vgrajenih v vozilo, kot storitev številke 112, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za vozila kategorij M1 in N1, kakor sta opredeljeni v točkah 1.1.1 in 1.2.1 dela A Priloge II k Direktivi 2007/46/ES, ter za sisteme eCall, vgrajene v vozila, kot storitev številke 112, sestavne dele in samostojne tehnične enote, zasnovane in izdelane za taka vozila.

Ta uredba se ne uporablja za naslednja vozila:

| (a) | vozila, izdelana v majhnih serijah, odobrena v skladu s členoma 22 in 23 Direktive 2007/46/ES; |
| --- | --- |

(a)

vozila, izdelana v majhnih serijah, odobrena v skladu s členoma 22 in 23 Direktive 2007/46/ES;

| (b) | vozila, odobrena v skladu s členom 24 Direktive 2007/46/ES; |
| --- | --- |

(b)

vozila, odobrena v skladu s členom 24 Direktive 2007/46/ES;

| (c) | vozila, ki zaradi tehničnih razlogov ne morejo biti opremljena z ustreznim eCall sprožilnim mehanizmom, kot so določena v skladu z odstavkom 2. |
| --- | --- |

(c)

vozila, ki zaradi tehničnih razlogov ne morejo biti opremljena z ustreznim eCall sprožilnim mehanizmom, kot so določena v skladu z odstavkom 2.

2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 8, v katerih so opredeljeni razredi vozil kategorij M1 in N1, ki jih zaradi tehničnih razlogov ni mogoče opremiti z ustreznim sprožilnim mehanizmom eCall, in sicer na podlagi študije o oceni stroškov in koristi, ki jo izvede ali naroči Komisija, in ob upoštevanju vseh ustreznih varnostnih in tehničnih vidikov.

Prvi takšni delegirani akti se sprejmejo do ... (15).

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se poleg opredelitev pojmov iz člena 3 Direktive 2007/46/ES uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112“ pomeni sistem za uporabo v sili, ki je sestavljen iz opreme, vgrajene v vozilo, in naprav za sprožitev, vodenje in izvršitev storitve eCall, ki se sproži bodisi samodejno s sprožitvijo senzorjev, vgrajenih v vozilu, bodisi ročno, in ki prek javnih mobilnih brezžičnih komunikacijskih omrežij prenese minimalen sklop podatkov ter vzpostavi avdio kanal prek številke 112 med potniki v vozilu in centrom za obveščanje za eCall; |
| --- | --- |

1.

„sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112“ pomeni sistem za uporabo v sili, ki je sestavljen iz opreme, vgrajene v vozilo, in naprav za sprožitev, vodenje in izvršitev storitve eCall, ki se sproži bodisi samodejno s sprožitvijo senzorjev, vgrajenih v vozilu, bodisi ročno, in ki prek javnih mobilnih brezžičnih komunikacijskih omrežij prenese minimalen sklop podatkov ter vzpostavi avdio kanal prek številke 112 med potniki v vozilu in centrom za obveščanje za eCall;

| 2. | „eCall“ pomeni klic v sili, opravljen iz vozila na številko 112, ki se opravi samodejno z aktivacijo senzorjev, vgrajenih v vozilu, ali ročno in s katerim se prenese minimalni sklop podatkov ter vzpostavi avdio kanal med vozilom in centrom za obveščanje za eCall prek javnih mobilnih brezžičnih komunikacijskih omrežij; |
| --- | --- |

2.

„eCall“ pomeni klic v sili, opravljen iz vozila na številko 112, ki se opravi samodejno z aktivacijo senzorjev, vgrajenih v vozilu, ali ročno in s katerim se prenese minimalni sklop podatkov ter vzpostavi avdio kanal med vozilom in centrom za obveščanje za eCall prek javnih mobilnih brezžičnih komunikacijskih omrežij;

| 3. | „center za obveščanje“ ali „PSAP“ pomeni fizično lokacijo, kjer se najprej prejmejo klici v sili, za katere je odgovoren javni organ ali zasebna organizacija, ki jo priznava država članica; |
| --- | --- |

3.

„center za obveščanje“ ali „PSAP“ pomeni fizično lokacijo, kjer se najprej prejmejo klici v sili, za katere je odgovoren javni organ ali zasebna organizacija, ki jo priznava država članica;

| 4. | „najprimernejši center za obveščanje“ pomeni center za obveščanje, ki ga pristojni organi vnaprej določijo za sprejemanje klicev v sili iz določenega območja ali določene vrste klicev v sili; |
| --- | --- |

4.

„najprimernejši center za obveščanje“ pomeni center za obveščanje, ki ga pristojni organi vnaprej določijo za sprejemanje klicev v sili iz določenega območja ali določene vrste klicev v sili;

| 5. | „center za obveščanje za eCall“ pomeni najprimernejši center za obveščanje, ki ga organi vnaprej določijo kot center, ki prvi sprejema in obravnava eCall; |
| --- | --- |

5.

„center za obveščanje za eCall“ pomeni najprimernejši center za obveščanje, ki ga organi vnaprej določijo kot center, ki prvi sprejema in obravnava eCall;

| 6. | „minimalni sklop podatkov“ ali „MSD“ pomeni informacije, ki jih opredeljuje standard „Inteligentni transportni sistemi – e-Varnost – Minimalni sklop podatkov za elektronski klic v sili (MSD)“ (EN 15722:2011) in ki se pošljejo centru za obveščanje za eCall; |
| --- | --- |

6.

„minimalni sklop podatkov“ ali „MSD“ pomeni informacije, ki jih opredeljuje standard „Inteligentni transportni sistemi – e-Varnost – Minimalni sklop podatkov za elektronski klic v sili (MSD)“ (EN 15722:2011) in ki se pošljejo centru za obveščanje za eCall;

| 7. | „oprema, vgrajena v vozilo“ pomeni opremo, trajno nameščeno v vozilo, ki zagotavlja podatke iz vozila, ki so potrebni za posredovanje eCall prek javnega mobilnega brezžičnega komunikacijskega omrežja ali ima do teh podatkov dostop; |
| --- | --- |

7.

„oprema, vgrajena v vozilo“ pomeni opremo, trajno nameščeno v vozilo, ki zagotavlja podatke iz vozila, ki so potrebni za posredovanje eCall prek javnega mobilnega brezžičnega komunikacijskega omrežja ali ima do teh podatkov dostop;

| 8. | „posredovanje eCall“ pomeni vzpostavitev mobilne brezžične komunikacije prek javnega brezžičnega komunikacijskega omrežja in prenos minimalnega sklopa podatkov iz vozila v center za obveščanje za eCall ter vzpostavitev avdio kanala med vozilom in tem centrom za obveščanje za eCall; |
| --- | --- |

8.

„posredovanje eCall“ pomeni vzpostavitev mobilne brezžične komunikacije prek javnega brezžičnega komunikacijskega omrežja in prenos minimalnega sklopa podatkov iz vozila v center za obveščanje za eCall ter vzpostavitev avdio kanala med vozilom in tem centrom za obveščanje za eCall;

| 9. | „javno mobilno brezžično komunikacijsko omrežje“ pomeni mobilno brezžično komunikacijsko omrežje, ki je na voljo javnosti v skladu z direktivama 2002/21/ES (16) in 2002/22/ES (17) Evropskega parlamenta in Sveta; |
| --- | --- |

9.

„javno mobilno brezžično komunikacijsko omrežje“ pomeni mobilno brezžično komunikacijsko omrežje, ki je na voljo javnosti v skladu z direktivama 2002/21/ES (16) in 2002/22/ES (17) Evropskega parlamenta in Sveta;

| 10. | „eCall, podprt s storitvijo tretje strani“ ali „TPS eCall“ pomeni klic v sili iz vozila tretjemu ponudniku storitev, ki se izvede bodisi samodejno s sprožitvijo senzorjev, vgrajenih v vozilo, bodisi ročno, in ki prek javnih mobilnih brezžičnih komunikacijskih omrežij prenese minimalni sklop podatkov ter vzpostavi avdio kanal med vozilom in tretjim ponudnikom storitev; |
| --- | --- |

10.

„eCall, podprt s storitvijo tretje strani“ ali „TPS eCall“ pomeni klic v sili iz vozila tretjemu ponudniku storitev, ki se izvede bodisi samodejno s sprožitvijo senzorjev, vgrajenih v vozilo, bodisi ročno, in ki prek javnih mobilnih brezžičnih komunikacijskih omrežij prenese minimalni sklop podatkov ter vzpostavi avdio kanal med vozilom in tretjim ponudnikom storitev;

| 11. | „tretji ponudnik storitev“ pomeni organizacijo, ki jo nacionalni organi priznavajo kot organizacijo, ki lahko sprejema eCall, podprt s storitvijo tretje strani, in posreduje minimalni sklop podatkov centru za obveščanje za eCall; |
| --- | --- |

11.

„tretji ponudnik storitev“ pomeni organizacijo, ki jo nacionalni organi priznavajo kot organizacijo, ki lahko sprejema eCall, podprt s storitvijo tretje strani, in posreduje minimalni sklop podatkov centru za obveščanje za eCall;

| 12. | „sistem eCall, vgrajen v vozilo, podprt s storitvijo tretje strani“ pomeni sistem, ki se sproži bodisi samodejno s sprožitvijo senzorjev, vgrajenih v vozilo, bodisi ročno, in ki prek mobilnih brezžičnih komunikacijskih omrežij prenese minimalni sklop podatkov ter vzpostavi avdio kanal med vozilom in tretjim ponudnikom storitev. |
| --- | --- |

12.

„sistem eCall, vgrajen v vozilo, podprt s storitvijo tretje strani“ pomeni sistem, ki se sproži bodisi samodejno s sprožitvijo senzorjev, vgrajenih v vozilo, bodisi ročno, in ki prek mobilnih brezžičnih komunikacijskih omrežij prenese minimalni sklop podatkov ter vzpostavi avdio kanal med vozilom in tretjim ponudnikom storitev.

Člen 4

Splošne obveznosti proizvajalcev

Proizvajalci dokažejo, da so vsi novi tipi vozil iz člena 2 opremljeni s trajno nameščenim sistemom eCall, vgrajenim v vozilo, kot storitev številke 112, v skladu s to uredbo ter delegiranimi in izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s to uredbo.

Člen 5

Posebne obveznosti proizvajalcev

1.   Proizvajalci zagotovijo, da so vsi njihovi novi tipi vozil in sistemi eCall, vgrajeni v vozilo, kot storitev številke 112, ter sestavni deli in samostojne tehnične enote, zasnovani in izdelani za taka vozila, izdelani in homologirani v skladu s to uredbo ter delegiranimi in izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s to uredbo.

2.   Proizvajalci dokažejo, da so vsi novi tipi vozil izdelani tako, da se ob hudi nesreči na ozemlju Unije, ki se zazna z aktivacijo enega ali več senzorjev ali procesorjev v vozilu, samodejno sproži eCall na enotno evropsko številko za klic v sili 112.

Proizvajalci dokažejo, da so novi tipi vozil izdelani tako, da je eCall na enotno evropsko številko za klic v sili 112 mogoče sprožiti tudi ročno.

Proizvajalci zagotovijo, da je ročni nadzor nad sprožitvijo sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112 zasnovan tako, da onemogoča neustrezno ravnanje.

3.   Odstavek 2 ne posega v pravico lastnika vozila, da lahko uporablja sistem eCall, vgrajen v vozilo, podprt s storitvijo tretje strani, ki poleg sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112 omogoča podobno storitev, vendar le, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | sistem eCall, vgrajen v vozilo, podprt s storitvijo tretje strani, izpolnjuje standard EN 16102:2011 „Inteligentni transportni sistemi – eCall – Operativne zahteve za podporo tretje stranke“; |
| --- | --- |

(a)

sistem eCall, vgrajen v vozilo, podprt s storitvijo tretje strani, izpolnjuje standard EN 16102:2011 „Inteligentni transportni sistemi – eCall – Operativne zahteve za podporo tretje stranke“;

| (b) | proizvajalci zagotovijo, da je vedno aktiven samo en sistem in da se sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112, samodejno sproži, kadar sistem eCall, vgrajen v vozilo, podprt s storitvijo tretje strani, ne deluje; |
| --- | --- |

(b)

proizvajalci zagotovijo, da je vedno aktiven samo en sistem in da se sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112, samodejno sproži, kadar sistem eCall, vgrajen v vozilo, podprt s storitvijo tretje strani, ne deluje;

| (c) | lastnik vozila ima pravico, da se kadar koli odloči za uporabo sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112 namesto sistema eCall, vgrajenega v vozilo, podprtega s storitvijo tretje strani; |
| --- | --- |

(c)

lastnik vozila ima pravico, da se kadar koli odloči za uporabo sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112 namesto sistema eCall, vgrajenega v vozilo, podprtega s storitvijo tretje strani;

| (d) | proizvajalci v priročniku za lastnika navedejo informacije o pravici iz točke (c). |
| --- | --- |

(d)

proizvajalci v priročniku za lastnika navedejo informacije o pravici iz točke (c).

4.   Proizvajalci zagotovijo, da so sprejemniki v sistemih eCall, vgrajenih v vozilo kot storitev številke 112, skladni s storitvami določanja položaja, ki jih zagotavljata sistema Galileo in EGNOS. Proizvajalci lahko poleg tega zagotovijo skladnost tudi z drugimi sistemi satelitske navigacije.

5.   V postopek ES-homologacije se sprejmejo le tisti sistemi eCall, ki so vgrajeni v vozilo, kot storitev številke 112, ki so bodisi trajno nameščeni v vozilo bodisi homologirani ločeno in ki jih je mogoče preskusiti.

6.   Proizvajalci dokažejo, da bodo potniki v vozilu opozorjeni, če zaradi kritične okvare sistema ne bi bil mogoč klic eCall kot storitev številke 112.

7.   Sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112 je po razumni ceni, ki ne presega nominalnega zneska, in brez razlikovanja dostopen vsem neodvisnim gospodarskim subjektom za namene popravila in vzdrževanja v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007.

8.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 8, v katerih se določijo podrobne tehnične zahteve in preskusi za ES-homologacijo vozil v zvezi s sistemi eCall, vgrajenimi v vozilo, kot storitev številke 112, ter ES-homologacijo sistemov eCall, vgrajenih v vozilo, kot storitev številke 112, sestavnimi deli in samostojnimi tehničnimi enotami.

Tehnične zahteve in preskusi, navedeni v prvem pododstavku, temeljijo na zahtevah iz odstavkov 2 do 7 ter na razpoložljivih standardih v zvezi z eCall, kadar je to ustrezno, vključno z:

| (a) | EN 16072:2011 „Inteligentni transportni sistemi – e-Varnost – Zahteve za delovanje vseevropskega eCall“; |
| --- | --- |

(a)

EN 16072:2011 „Inteligentni transportni sistemi – e-Varnost – Zahteve za delovanje vseevropskega eCall“;

| (b) | EN 16062:2011 „Inteligentni transportni sistemi – e-Varnost – Zahteve za visoko stopnjo prednosti aplikacijskega protokola eCall (HLAP)“; |
| --- | --- |

(b)

EN 16062:2011 „Inteligentni transportni sistemi – e-Varnost – Zahteve za visoko stopnjo prednosti aplikacijskega protokola eCall (HLAP)“;

| (c) | CEN/TS 16454:2013 „Inteligentni transportni sistemi – e-Varnost – Celovito preskušanje skladnosti eCall“ v zvezi s skladnostjo sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112, z vseevropskim eCall; |
| --- | --- |

(c)

CEN/TS 16454:2013 „Inteligentni transportni sistemi – e-Varnost – Celovito preskušanje skladnosti eCall“ v zvezi s skladnostjo sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112, z vseevropskim eCall;

| (d) | EN 15722:2011 „Inteligentni transportni sistemi – e-Varnost – Minimalni sklop podatkov za eCall (MSD)“; |
| --- | --- |

(d)

EN 15722:2011 „Inteligentni transportni sistemi – e-Varnost – Minimalni sklop podatkov za eCall (MSD)“;

| (e) | EN 16102:2011 „Inteligentni transportni sistemi – eCall – Operativne zahteve za podporo tretje stranke“; |
| --- | --- |

(e)

EN 16102:2011 „Inteligentni transportni sistemi – eCall – Operativne zahteve za podporo tretje stranke“;

| (f) | katerih koli dodatnih evropskih standardih, ki se nanašajo na sistem eCall, sprejetih v skladu s postopki iz Uredbe (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (18) ali pravilniki Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (pravilniki UN/ECE) v zvezi s sistemi eCall, h katerim je Unija pristopila. |
| --- | --- |

(f)

katerih koli dodatnih evropskih standardih, ki se nanašajo na sistem eCall, sprejetih v skladu s postopki iz Uredbe (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (18) ali pravilniki Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (pravilniki UN/ECE) v zvezi s sistemi eCall, h katerim je Unija pristopila.

Prvi takšni delegirani akti se sprejmejo do ... (19).

9.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 8 v zvezi s posodabljanjem različic standardov iz odstavka 8 tega člena, ko je sprejeta nova različica.

Člen 6

Pravila o zasebnosti in varstvu podatkov

1.   Ta uredba ne posega v direktivi 95/46/ES in 2002/58/ES. Vsa obdelava osebnih podatkov, ki se izvaja v okviru sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitve številke 112, mora biti v skladu s pravili o varstvu podatkov iz navedenih direktiv.

2.   Osebni podatki, obdelani v skladu s to uredbo, se uporabljajo izključno za ukrepanje v nujnih primerih iz prvega pododstavka člena 5(2).

3.   Osebni podatki, obdelani v skladu s to uredbo, se ne hranijo dlje, kot je potrebno za ukrepanje v nujnih primerih iz prvega pododstavka člena 5(2). Takoj ko niso več potrebni za ta namen, se vsi ti podatki izbrišejo.

4.   Proizvajalci zagotovijo, da sistemom eCall, vgrajenim v vozilo, kot storitev številke 112, ni mogoče slediti in da niso predmet stalnega sledenja.

5.   Proizvajalci zagotovijo samodejno in stalno odstranjevanje podatkov iz notranjega spomina sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112. Dovoljeno je ohraniti le zadnje tri lokacije vozila, če je to nujno potrebno, da se ugotovi trenutna lokacija in smer vožnje ob dogodku.

6.   Ti podatki pred sprožitvijo klica eCall niso dostopni nobenemu subjektu izven sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112.

7.   V sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112 se vgradijo tehnologije za boljše varovanje zasebnosti, da se uporabnikom sistema eCall zagotovi ustrezna raven varovanja zasebnosti ter potrebni zaščitni ukrepi za preprečevanje nadzorovanja in zlorab.

8.   Minimalni sklop podatkov, ki ga pošlje sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112, zajema samo minimalne informacije iz standarda EN 15722:2011 „Inteligentni transportni sistemi – e-Varnost – Minimalni sklop podatkov za eCall (MSD)“. Sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112, ne prenese nobenih drugih podatkov. Minimalni sklop podatkov se hrani tako, da ga je mogoče popolnoma in trajno izbrisati.

9.   Proizvajalci v priročniku za lastnika jasno in v celoti navedejo informacije o obdelavi podatkov, ki jih prenaša sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112. Te informacije vključujejo:

| (a) | sklic na pravno podlago za obdelavo; |
| --- | --- |

(a)

sklic na pravno podlago za obdelavo;

| (b) | dejstvo, da je sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112, privzeto aktiviran; |
| --- | --- |

(b)

dejstvo, da je sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112, privzeto aktiviran;

| (c) | postopke obdelave podatkov, ki jih izvaja sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112; |
| --- | --- |

(c)

postopke obdelave podatkov, ki jih izvaja sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112;

| (d) | konkretni namen obdelave klica eCall, omejen na nujne primere iz prvega pododstavka člena 5(2); |
| --- | --- |

(d)

konkretni namen obdelave klica eCall, omejen na nujne primere iz prvega pododstavka člena 5(2);

| (e) | vrste podatkov, ki se zbirajo in obdelujejo, ter prejemnike teh podatkov; |
| --- | --- |

(e)

vrste podatkov, ki se zbirajo in obdelujejo, ter prejemnike teh podatkov;

| (f) | časovno omejitev hrambe podatkov v sistemu eCall, vgrajenem v vozilo, kot storitev številke 112; |
| --- | --- |

(f)

časovno omejitev hrambe podatkov v sistemu eCall, vgrajenem v vozilo, kot storitev številke 112;

| (g) | dejstvo, da vozilo ni predmet stalnega sledenja; |
| --- | --- |

(g)

dejstvo, da vozilo ni predmet stalnega sledenja;

| (h) | postopke izvajanja pravic oseb, na katere se nanašajo podatki, in kontaktne službe, pristojne za obravnavo zahtev za dostop; |
| --- | --- |

(h)

postopke izvajanja pravic oseb, na katere se nanašajo podatki, in kontaktne službe, pristojne za obravnavo zahtev za dostop;

| (i) | druge potrebne dodatne informacije o sledljivosti in sledenju ter obdelavi osebnih podatkov pri zagotavljanju storitve eCall, podprte s storitvijo tretje strani, in/ali drugih storitev z dodano vrednostjo, za kar je potrebno izrecno soglasje lastnika in v skladu z Direktivo 95/46/ES. Zlasti je treba upoštevati morebitne razlike med obdelavo podatkov prek sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112 in sistemov eCall, vgrajenih v vozilo, podprtih s storitvijo tretje strani, ali drugih storitev z dodano vrednostjo. |
| --- | --- |

(i)

druge potrebne dodatne informacije o sledljivosti in sledenju ter obdelavi osebnih podatkov pri zagotavljanju storitve eCall, podprte s storitvijo tretje strani, in/ali drugih storitev z dodano vrednostjo, za kar je potrebno izrecno soglasje lastnika in v skladu z Direktivo 95/46/ES. Zlasti je treba upoštevati morebitne razlike med obdelavo podatkov prek sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112 in sistemov eCall, vgrajenih v vozilo, podprtih s storitvijo tretje strani, ali drugih storitev z dodano vrednostjo.

10.   Da se prepreči zmeda v zvezi z nameni in dodano vrednostjo obdelave, se v priročniku za lastnika že pred uporabo ločeno navedejo informacije iz odstavka 9 za sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112, in za druge sisteme eCall, podprte s storitvijo tretje strani.

11.   Proizvajalci zagotovijo, da so sistem eCall, vgrajen v vozilo, kot storitev številke 112, in vsi drugi dodatni sistemi za zagotavljanje eCall, podprtega s storitvijo tretje strani, ali storitve z dodano vrednostjo zasnovani tako, da med njimi ni mogoča izmenjava osebnih podatkov. Če se sistem za zagotavljanje eCall, podprt s storitvijo tretje strani, ali storitev z dodano vrednostjo ne uporabi ali če oseba, na katero se podatki nanašajo, ne da soglasja za obdelavo svojih osebnih podatkov za storitev eCall, podprto s storitvijo tretje strani, ali storitev z dodano vrednostjo, to ne sme imeti negativnih učinkov na uporabo sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112.

12.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 8, s katerimi se določijo:

| (a) | podrobne tehnične zahteve in preskusni postopki za uporabo pravil o obdelavi osebnih podatkov iz odstavkov 2 in 3; |
| --- | --- |

(a)

podrobne tehnične zahteve in preskusni postopki za uporabo pravil o obdelavi osebnih podatkov iz odstavkov 2 in 3;

| (b) | podrobne tehnične zahteve in preskusni postopki, s katerimi se zagotovi, da med sistemom eCall, vgrajenim v vozilo, kot storitev številke 112, in sistemi tretjih strani ni nobene izmenjave podatkov, kot je navedeno v odstavku 11. |
| --- | --- |

(b)

podrobne tehnične zahteve in preskusni postopki, s katerimi se zagotovi, da med sistemom eCall, vgrajenim v vozilo, kot storitev številke 112, in sistemi tretjih strani ni nobene izmenjave podatkov, kot je navedeno v odstavku 11.

Prvi takšni delegirani akti se sprejmejo do ... (20).

13.   Komisija z izvedbenimi akti določi:

| (a) | praktičen postopek za oceno neobstoja sledljivosti in sledenja iz odstavkov 4, 5 in 6; |
| --- | --- |

(a)

praktičen postopek za oceno neobstoja sledljivosti in sledenja iz odstavkov 4, 5 in 6;

| (b) | vzorec informacij za uporabnike iz odstavka 9. |
| --- | --- |

(b)

vzorec informacij za uporabnike iz odstavka 9.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 10(2).

Prvi takšni izvedbeni akti se sprejmejo do ... (20).

Člen 7

Obveznosti držav članic

Z učinkom od 31. marca 2018 nacionalni organi podelijo ES-homologacijo v zvezi s sistemi eCall, vgrajenimi v vozilo, kot storitev številke 112, le za tiste nove tipe vozil in nove tipe sistemov eCall, vgrajenih v vozilo, kot storitev številke 112, ter sestavne dele in samostojne tehnične enote, zasnovane in izdelane za taka vozila, ki so skladni s to uredbo ter delegiranimi in izvedbenimi akti, sprejetimi v skladu s to uredbo.

Člen 8

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 2(2), člena 5(8) in (9) ter člena 6(12) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od ... (21). Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz člena 2(2), člena 5(8) in (9) ter člena 6(12) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 2(2), člena 5(8) in (9) ter člena 6(12), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 9

Izvedbeni akti

Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi administrativne ukrepe za ES-homologacijo vozil v zvezi s sistemi eCall, vgrajenimi v vozilo, kot storitev številke 112, ter sistemov eCall, vgrajenih v vozilo, kot storitev številke 112, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, zasnovanih in izdelanih za takšna vozila, kot je to zahtevano v členu 5(1), kar zadeva:

| (a) | vzorce opisnih listov, ki jih morajo izdelovalci predložiti za homologacijo; |
| --- | --- |

(a)

vzorce opisnih listov, ki jih morajo izdelovalci predložiti za homologacijo;

| (b) | vzorce certifikatov o ES-homologaciji; |
| --- | --- |

(b)

vzorce certifikatov o ES-homologaciji;

| (c) | vzorec oziroma vzorce oznake ES-homologacije. |
| --- | --- |

(c)

vzorec oziroma vzorce oznake ES-homologacije.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 10(2).

Prvi takšni izvedbeni akti se sprejmejo do ... (22).

Člen 10

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Tehnični odbor za motorna vozila (TCMV), ustanovljen s členom 40(1) Direktive 2007/46/ES. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in se uporabi tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 11

Kazni

1.   Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo, kadar proizvajalci kršijo določbe te uredbe ter delegiranih in izvedbenih aktov, sprejetih v skladu s to uredbo. Sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev izvrševanja kazni. Te kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice Komisijo obvestijo o teh določbah in brez odlašanja tudi o vseh nadaljnjih spremembah, ki vplivajo na te določbe.

2.   Vrste kršitev, ki se kaznujejo, vključujejo vsaj:

| (a) | dajanje neresničnih izjav med homologacijskimi postopki ali postopki, ki vodijo do odpoklica; |
| --- | --- |

(a)

dajanje neresničnih izjav med homologacijskimi postopki ali postopki, ki vodijo do odpoklica;

| (b) | ponarejanje rezultatov preskusa za homologacijo; |
| --- | --- |

(b)

ponarejanje rezultatov preskusa za homologacijo;

| (c) | nesporočanje podatkov ali tehničnih specifikacij, zaradi česar se lahko prekliče, zavrne ali odvzame homologacija; |
| --- | --- |

(c)

nesporočanje podatkov ali tehničnih specifikacij, zaradi česar se lahko prekliče, zavrne ali odvzame homologacija;

| (d) | kršitve določb iz člena 6; |
| --- | --- |

(d)

kršitve določb iz člena 6;

| (e) | ravnanja, ki so v nasprotju s členom 5(7). |
| --- | --- |

(e)

ravnanja, ki so v nasprotju s členom 5(7).

Člen 12

Poročanje in pregled

1.   Komisija najpozneje do 31. marca 2021 pripravi poročilo o oceni o dosežkih v zvezi s sistemom eCall, vgrajenim v vozilo, kot storitev številke 112, in njegovi razširjenosti, ki ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. Komisija prouči, ali je treba področje uporabe te uredbe razširiti na druge kategorije vozil, kot so težka tovorna vozila, avtobusi, motorna kolesa in kmetijski traktorji. Komisija po potrebi v ta namen predloži zakonodajni predlog.

2.   Komisija na podlagi posvetovanja z vsemi ustreznimi deležniki in študije o oceni stroškov in koristi, preuči potrebo po tehničnih zahtevah za medobratovalno, standardizirano, varno platformo z odprtim dostopom. Po potrebi najpozneje do ... (23) sprejme zakonodajno pobudo o teh zahtevah.

Člen 13

Spremembe Direktive 2007/46/ES

Priloge I, III, IV in XI k Direktivi 2007/46/ES se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 14

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 2(2), člen 5(8) in (9), člen 6(12) in (13) ter členi 8, 9, 10 in 12 se uporabljajo od ... (24).

Členi, ki niso navedeni v drugem odstavku tega člena, se uporabljajo od 31. marca 2018.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ..., ...

Za Parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 341, 21.11.2013, str. 47.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 26. februarja 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 2. marca 2015. Stališče Evropskega parlamenta z dne ....

2

(3)  Direktiva 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (UL L 263, 9.10.2007, str. 1).

3

(4)  Sklep št. 585/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o uvedbi medobratovalne vseevropske storitve eCall (UL L 164, 3.6.2014, str. 6).

4

(5)  Priporočilo Komisije 2011/750/EU z dne 8. septembra 2011 o podpori vseevropski storitvi eCall v elektronskih komunikacijskih omrežjih za prenos avtomobilskih klicev v sili prek številke 112 („klici v sili eCall“) (UL L 303, 22.11.2011, str. 46).

5

(6)  Uredba (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi in obratovanju evropskih satelitskih navigacijskih sistemov ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 876/2002 in Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 347, 20.12.2013, str. 1).

6

(7)  Uredba (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (UL L 171, 29.6.2007, str. 1).

7

(8)  Direktiva 2014/45/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o rednih tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnih vozil ter razveljavitvi Direktive 2009/40/ES (UL L 127, 29.4.2014, str. 51).

8

(9)  Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

9

(10)  Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).

10

(11)  UL C 326, 26.10.2012, str. 391.

11

(12)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

12

(13)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

13

(14)  UL C 38, 8.2.2014, str. 8.

14

(15)  Dvanajst mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

15

(16)  Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva) (UL L 108, 24.4.2002, str. 33).

16

(17)  Direktiva 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalnih storitvah) (UL L 108, 24.4.2002, str. 51).

17

(18)  Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 316, 14.11.2012, str. 12).

18

(19)  Dvanajst mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

19

(20)  Dvanajst mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

20

(21)  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

21

(22)  Dvanajst mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

22

(23)  Dve leti po začetku veljavnosti te uredbe.

23

(24)  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

24

---

PRILOGA

Spremembe Direktive 2007/46/ES

Direktiva 2007/46/ES se spremeni:

| 1. | v Prilogi I se dodajo naslednje točke:
  „12.8   Sistem eCall






  12.8.1 | Obstaja: da/ne (1) |
| --- | --- | --- |

1.

v Prilogi I se dodajo naslednje točke:

„12.8   Sistem eCall

12.8.1

Obstaja: da/ne (1)

| 12.8.2 | tehnični opis ali risbe naprave: ...“; |
| --- | --- |

12.8.2

tehnični opis ali risbe naprave: ...“;

| 2. | v oddelku A dela I Priloge III se dodata naslednji točki:
  „12.8   Sistem eCall






  12.8.1 | Obstaja: da/ne (1)“; |
| --- | --- | --- |

2.

v oddelku A dela I Priloge III se dodata naslednji točki:

„12.8   Sistem eCall

12.8.1

Obstaja: da/ne (1)“;

| 3. | del I Priloge IV se spremeni:






  (a) | v preglednici se doda naslednja točka:

















  Točka | Predmet | Regulativni akt | Uporaba |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| „71 | Sistem eCall | Uredba (EU) ... (1) | X | | | X“ | | | | | | |

3.

del I Priloge IV se spremeni:

(a)

v preglednici se doda naslednja točka:

Točka

Predmet

Regulativni akt

Uporaba

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

„71

Sistem eCall

Uredba (EU) ... (1)

X

X“

| (b) | Dodatek 1 se spremeni:






  (i) | v preglednici 1 se doda naslednja točka:









  Točka | Predmet | Regulativni akt | Posebna vprašanja | Uporaba in posebne zahteve |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | Sistem eCall | Uredba (EU) ... (*) | | N/A“ |

(b)

Dodatek 1 se spremeni:

(i)

v preglednici 1 se doda naslednja točka:

Točka

Predmet

Regulativni akt

Posebna vprašanja

Uporaba in posebne zahteve

„71

Sistem eCall

Uredba (EU) ... (*)

N/A“

| (ii) | v preglednici 2 se doda naslednja točka:









  Točka | Predmet | Regulativni akt | Posebna vprašanja | Uporaba in posebne zahteve |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | Sistem eCall | Uredba (EU) ... (*) | | N/A“ |

(ii)

v preglednici 2 se doda naslednja točka:

Točka

Predmet

Regulativni akt

Posebna vprašanja

Uporaba in posebne zahteve

„71

Sistem eCall

Uredba (EU) ... (*)

N/A“

| (c) | v Dodatku 2 se oddelek 4 „Tehnične zahteve“ spremeni:






  (i) | v delu I se doda naslednja točka: Vozila kategorije M1:







  Točka | Sklic na regulativni akt | Alternativne zahteve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | Uredba (EU) ... (2)

  (Sistemi eCall) | Zahteve iz navedene uredbe se ne uporabljajo.“ |

(c)

v Dodatku 2 se oddelek 4 „Tehnične zahteve“ spremeni:

(i)

v delu I se doda naslednja točka: Vozila kategorije M1:

Točka

Sklic na regulativni akt

Alternativne zahteve

„71

Uredba (EU) ... (2)

(Sistemi eCall)

Zahteve iz navedene uredbe se ne uporabljajo.“

| (ii) | v delu II se doda naslednja točka: Vozila kategorije N1:







  Točka | Sklic na regulativni akt | Alternativne zahteve |
| --- | --- | --- | --- |
| „71 | Uredba (EU) ... (*)
  (Sistemi eCall) | Zahteve iz navedene uredbe se ne uporabljajo.“ |

(ii)

v delu II se doda naslednja točka: Vozila kategorije N1:

Točka

Sklic na regulativni akt

Alternativne zahteve

„71

Uredba (EU) ... (*)

(Sistemi eCall)

Zahteve iz navedene uredbe se ne uporabljajo.“

| 4. | Priloga XI se spremeni:






  (a) | v Dodatku 1 se v preglednici doda naslednja točka:











  Točka | Predmet | Sklic na regulativni akt | M1 ≤ 2 500 (*) kg | M1 > 2 500 (*) kg | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | Sistem eCall | Uredba (EU) ... (*) | G | G | N/A | N/A“ |

4.

Priloga XI se spremeni:

(a)

v Dodatku 1 se v preglednici doda naslednja točka:

Točka

Predmet

Sklic na regulativni akt

M1 ≤ 2 500 (*) kg

M1 > 2 500 (*) kg

M2

M3

„71

Sistem eCall

Uredba (EU) ... (*)

G

G

N/A

N/A“

| (b) | v Dodatku 2 se v preglednici doda naslednja točka:

















  Točka | Predmet | Sklic na regulativni akt | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | Sistem eCall | Uredba (EU) ... (*) | G | N/A | N/A | G | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A“ |

(b)

v Dodatku 2 se v preglednici doda naslednja točka:

Točka

Predmet

Sklic na regulativni akt

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

„71

Sistem eCall

Uredba (EU) ... (*)

G

N/A

N/A

G

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A“

| (c) | v Dodatku 3 se v preglednici doda naslednja točka:








  Točka | Predmet | Sklic na regulativni akt | M1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | Sistem eCall | Uredba (EU) ... (*) | G“ |

(c)

v Dodatku 3 se v preglednici doda naslednja točka:

Točka

Predmet

Sklic na regulativni akt

M1

„71

Sistem eCall

Uredba (EU) ... (*)

G“

| (d) | v Dodatku 4 se v preglednici doda naslednja točka:
















  Točka | Predmet | Sklic na regulativni akt | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | Sistem eCall | Uredba (EU) ... (*) | N/A | N/A | G | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A“ |

(d)

v Dodatku 4 se v preglednici doda naslednja točka:

Točka

Predmet

Sklic na regulativni akt

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

„71

Sistem eCall

Uredba (EU) ... (*)

N/A

N/A

G

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A“

---

(1)  Številka te uredbe.

(2)  Številka te uredbe.

---

| 24.4.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 134/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 134/15

---

Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 4/2015 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah za homologacijo za uvedbo sistema eCall, vgrajenega v vozilo, kot storitev številke 112 in spremembi Direktive 2007/46/ES

(2015/C 134/02)

I.   UVOD

| 1. | Komisija je Svetu in Evropskemu parlamentu 13. junija 2013 predložila navedeni predlog uredbe Sveta in Evropskega parlamenta ter predlog ustreznega sklepa. Namen obeh predlogov je po vsej Uniji zagotoviti uvedbo storitve klica v sili prek številke 112 (eCall).
  Svet je sklep (1) sprejel 8. maja 2014. |
| --- | --- |

1.

Komisija je Svetu in Evropskemu parlamentu 13. junija 2013 predložila navedeni predlog uredbe Sveta in Evropskega parlamenta ter predlog ustreznega sklepa. Namen obeh predlogov je po vsej Uniji zagotoviti uvedbo storitve klica v sili prek številke 112 (eCall).

Svet je sklep (1) sprejel 8. maja 2014.

| 2. | Evropski ekonomsko-socialni odbor je dal svoje mnenje 19. septembra 2013. |
| --- | --- |

2.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je dal svoje mnenje 19. septembra 2013.

| 3. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov je svoje mnenje Svetu in Evropskemu parlamentu predložil 29. oktobra 2013. |
| --- | --- |

3.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov je svoje mnenje Svetu in Evropskemu parlamentu predložil 29. oktobra 2013.

| 4. | Evropski parlament (poročevalka Olga Sehnalová, odbor IMCO) je stališče v prvi obravnavi sprejel 26. februarja 2014. Olga Sehnalová je bila po volitvah maja 2014 ponovno imenovana za poročevalko. |
| --- | --- |

4.

Evropski parlament (poročevalka Olga Sehnalová, odbor IMCO) je stališče v prvi obravnavi sprejel 26. februarja 2014. Olga Sehnalová je bila po volitvah maja 2014 ponovno imenovana za poročevalko.

| 5. | Svet je splošni pristop sprejel 26. maja 2014 (dok. 9879/14). Predsedstvo je dobilo mandat za začetek pogajanj z Evropskim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

Svet je splošni pristop sprejel 26. maja 2014 (dok. 9879/14). Predsedstvo je dobilo mandat za začetek pogajanj z Evropskim parlamentom.

| 6. | Trialogi so potekali 8. oktobra, 11. novembra in 1. decembra 2014. Sozakonodajalci so na tretjem trialogu dosegli dogovor o kompromisnem besedilu. Evropski parlament je v pismu z dne 8. decembra 2014 obvestil Svet, da bo, če bo Svet stališče v prvi obravnavi sprejel na podlagi dogovorjenega kompromisnega besedila, Evropski parlament glasoval za sprejeto besedilo Sveta brez dodatnih sprememb. |
| --- | --- |

6.

Trialogi so potekali 8. oktobra, 11. novembra in 1. decembra 2014. Sozakonodajalci so na tretjem trialogu dosegli dogovor o kompromisnem besedilu. Evropski parlament je v pismu z dne 8. decembra 2014 obvestil Svet, da bo, če bo Svet stališče v prvi obravnavi sprejel na podlagi dogovorjenega kompromisnega besedila, Evropski parlament glasoval za sprejeto besedilo Sveta brez dodatnih sprememb.

II.   CILJ

| 7. | Ta uredba vsebuje določbe o zahtevah za homologacijo za uvedbo sistema eCall, vgrajenega v vozilo. V skladu z njimi morajo biti novi osebni avtomobili in lahka gospodarska vozila izdelani tako, da se ob hujši nesreči samodejno ali ročno sproži klic v sili prek številke za klic v sili 112. Zaradi narave informacij, ki jih zagotavlja ta storitev, so v predlogu določena tudi pravila o zasebnosti in varstvu podatkov. |
| --- | --- |

7.

Ta uredba vsebuje določbe o zahtevah za homologacijo za uvedbo sistema eCall, vgrajenega v vozilo. V skladu z njimi morajo biti novi osebni avtomobili in lahka gospodarska vozila izdelani tako, da se ob hujši nesreči samodejno ali ročno sproži klic v sili prek številke za klic v sili 112. Zaradi narave informacij, ki jih zagotavlja ta storitev, so v predlogu določena tudi pravila o zasebnosti in varstvu podatkov.

III.   ANALIZA STALIŠČA SVETA V PRVI OBRAVNAVI

A.   Splošno

| 8. | Svet je v prvotni predlog vnesel več sprememb. Obenem je tudi Evropski parlament izglasoval vrsto sprememb, ki so bile v bistvu precej blizu tistim, ki jih je obravnaval Svet. Obe instituciji sta hitro dosegli dogovor, ki je bil odložen le zaradi volitev v Evropski parlament maja 2014.
  Stališče Sveta v prvi obravnavi torej spreminja prvotni predlog Komisije, tako da je ta delno preoblikovan na podlagi dogovora z Evropskim parlamentom. |
| --- | --- |

8.

Svet je v prvotni predlog vnesel več sprememb. Obenem je tudi Evropski parlament izglasoval vrsto sprememb, ki so bile v bistvu precej blizu tistim, ki jih je obravnaval Svet. Obe instituciji sta hitro dosegli dogovor, ki je bil odložen le zaradi volitev v Evropski parlament maja 2014.

Stališče Sveta v prvi obravnavi torej spreminja prvotni predlog Komisije, tako da je ta delno preoblikovan na podlagi dogovora z Evropskim parlamentom.

B.   Ključna vprašanja politike

9.   Sistem eCall kot storitev številke 112

Sklicevanje na sistem eCall spremlja pojasnilo v celotnem besedilu, vključno z naslovom, da izrecno zadeva sistem eCall kot storitev številke 112.

10.   Razširitev področja uporabe sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot

Svet je področje uporabe uredbe razširil tudi na sisteme, sestavne dele in samostojne tehnične enote.

11.   Izvzetja

Svet je dodal določbo, v kateri je pojasnjeno, katere kategorije vozil so izvzete.

12.   Dodane so nove opredelitve

Dodanih je bilo več novih opredelitev s pojasnilom nekaterih pojmov v besedilu, ki bodo v prihodnje uporabljeni tudi v delegiranih aktih.

13.   „Trajno nameščeni“ sistemi eCall

V besedilu je bilo dodano pojasnilo, da bi moral biti sistem eCall trajno nameščen v vozilu, ki je predloženo v homologacijo.

14.   Storitve tretje strani

Svet je v besedilo vnesel možnost, da bi lastniki vozil poleg sistema eCall kot storitve številke 112 uporabljali storitve tretje strani, ne da bi za slednje uvedli kakršne koli obveznosti.

15.   Skladnost s satelitskimi navigacijskimi sistemi

Svet je določil, da mora biti sistem eCall obvezno skladen z navigacijskima sistemoma Galileo in EGNOS, obenem pa proizvajalcem dopušča možnost, da zagotovijo tudi skladnost z drugimi navigacijskimi sistemi.

16.   Dostop za neodvisne izvajalce

V besedilu je določeno, da bi moral biti sistem eCall kot storitev številke 112 po razumni ceni dostopen neodvisnim izvajalcem za popravila in vzdrževanje v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007, ki vsebuje določbe o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil.

17.   Pravila o zasebnosti in varstvu podatkov

Svet je spremenil prvotni predlog Komisije, tako da je vanj vnesel jasno sklicevanje na veljavna pravila za varstvo podatkov, hkrati pa določil, da se lahko podatki sistema eCall uporabljajo le za ukrepanje v nujnih primerih in da se avtomatično izbrišejo, da ne sme biti nobene izmenjave podatkov med sistemom eCall kot storitvijo številke 112 in sistemom katere koli tretje strani ter da so v priročniku za lastnika navedene informacije o obdelavi podatkov katerega koli sistema, namenjene lastniku.

18.   Izvedbeni akti

Svet je v besedilo vnesel tudi določbo, da se nekateri praktični postopki na področju varstva podatkov opredelijo v izvedbenih in ne v delegiranih aktih. Zato so bile dodane tudi ustrezne izvedbene določbe.

19.   Prenos pooblastil na Komisijo

V besedilu Sveta je določeno, da je prenos pooblastil na Komisijo za sprejemanje delegiranih aktov omejeno na obdobje petih let, ki se samodejno podaljša, in da Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila devet mesecev pred koncem petletnega obdobja.

20.   Poročanje in pregled

Dodana je bila določba s pozivom Komisiji, naj do leta 2021 predloži poročilo o oceni dosežkov sistema eCall in njegove razširjenosti, preuči morebitno razširitev te uredbe na druge kategorije vozil ter oceni potrebo po platformi z odprtim dostopom.

21.   Datum začetka uporabe

Datum začetka uporabe je bil določen glede na določbe iz Sklepa 585/2014/ES o uvedbi medobratovalne vseevropske storitve eCall. Datum je 31. marec 2018.

22.   Sprememba Priloge

Svet je spremenil Prilogo, da bi bila bolj usklajena s členi.

23.   Uvodne izjave

Svet je spremenil uvodne izjave, da bi ustrezale spremenjenemu normativnemu delu uredbe in zajele nekatere pomisleke Evropskega parlamenta.

IV.   ZAKLJUČEK

Svet je pri oblikovanju svojega stališča v celoti upošteval predlog Komisije in stališče Evropskega parlamenta iz prve obravnave.

Kar zadeva spremembe, ki jih je predlagal Evropski parlament, Svet ugotavlja, da je bistvo določenega števila sprememb v celoti ali delno že vključeno v njegovo stališče.

---

(1)  Sklep št. 585/2014/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o uvedbi medobratovalne vseevropske storitve eCall (UL L 164, 3.6.2014, str. 6).

---

| 24.4.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 134/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 134/18

---

STALIŠČE SVETA (EU) št. 5/2015 V PRVI OBRAVNAVI

z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 223/2009 o evropski statistiki

Sprejeto v Svetu dne 5. marca 2015

(Besedilo velja za EGP in Švico)

(2015/C 134/03)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 338(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski statistični sistem (ESS) kot partnerstvo je na splošno uspešno utrdil svoje dejavnosti za zagotovitev razvoja, priprave in izkazovanja visokokakovostne evropske statistike, vključno z izboljšanjem upravljanja ESS. |
| --- | --- |

(1)

Evropski statistični sistem (ESS) kot partnerstvo je na splošno uspešno utrdil svoje dejavnosti za zagotovitev razvoja, priprave in izkazovanja visokokakovostne evropske statistike, vključno z izboljšanjem upravljanja ESS.

| (2) | Nedavno pa so bile ugotovljene nekatere pomanjkljivosti, zlasti glede okvira vodenja kakovosti statistike. |
| --- | --- |

(2)

Nedavno pa so bile ugotovljene nekatere pomanjkljivosti, zlasti glede okvira vodenja kakovosti statistike.

| (3) | Komisija je v sporočilu z dne 15. aprila 2011 z naslovom „K trdnemu vodenju kakovosti za evropsko statistiko“ predlagala ukrepe za odpravo teh pomanjkljivosti in za krepitev upravljanja ESS. Zlasti je predlagala ciljno usmerjeno spremembo Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v sporočilu z dne 15. aprila 2011 z naslovom „K trdnemu vodenju kakovosti za evropsko statistiko“ predlagala ukrepe za odpravo teh pomanjkljivosti in za krepitev upravljanja ESS. Zlasti je predlagala ciljno usmerjeno spremembo Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (3).

| (4) | Svet je v sklepih z dne 20. junija 2011 pozdravil pobudo Komisije in poudaril pomen nenehnega izboljševanja upravljanja in učinkovitosti ESS. |
| --- | --- |

(4)

Svet je v sklepih z dne 20. junija 2011 pozdravil pobudo Komisije in poudaril pomen nenehnega izboljševanja upravljanja in učinkovitosti ESS.

| (5) | Upoštevati bi bilo treba vpliv nedavnega razvoja v zvezi z gospodarskim upravljanjem Unije na statistično področje, zlasti tiste vidike, ki so povezani s strokovno neodvisnostjo, kot so pregledni postopki zaposlovanja in odpuščanja, dodeljevanje proračunskih sredstev in koledarji objav, kakor je določeno v Uredbi (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ter tudi tiste vidike, ki se nanašajo na zahtevo po funkcionalni neodvisnosti organov, pristojnih za spremljanje izvajanja nacionalnih fiskalnih pravil, kakor je določeno v Uredbi (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5). |
| --- | --- |

(5)

Upoštevati bi bilo treba vpliv nedavnega razvoja v zvezi z gospodarskim upravljanjem Unije na statistično področje, zlasti tiste vidike, ki so povezani s strokovno neodvisnostjo, kot so pregledni postopki zaposlovanja in odpuščanja, dodeljevanje proračunskih sredstev in koledarji objav, kakor je določeno v Uredbi (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ter tudi tiste vidike, ki se nanašajo na zahtevo po funkcionalni neodvisnosti organov, pristojnih za spremljanje izvajanja nacionalnih fiskalnih pravil, kakor je določeno v Uredbi (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

| (6) | Tisti vidiki, ki so povezani s strokovno neodvisnostjo, kot so pregledni postopki zaposlovanja in odpuščanja, dodeljevanje proračunskih sredstev in koledarji objav, ne bi smeli biti omejeni na statistike, pripravljene za namene sistema fiskalnega nadzora in postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, temveč bi se morali uporabljati za vse evropske statistike, ki jih razvija, pripravlja in izkazuje ESS. |
| --- | --- |

(6)

Tisti vidiki, ki so povezani s strokovno neodvisnostjo, kot so pregledni postopki zaposlovanja in odpuščanja, dodeljevanje proračunskih sredstev in koledarji objav, ne bi smeli biti omejeni na statistike, pripravljene za namene sistema fiskalnega nadzora in postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, temveč bi se morali uporabljati za vse evropske statistike, ki jih razvija, pripravlja in izkazuje ESS.

| (7) | Poleg tega je ustreznost virov, ki so dodeljeni na letni ali večletni osnovi in so na voljo za izpolnjevanje statističnih potreb, nujen pogoj za zagotavljanje strokovne neodvisnosti statističnih organov in visokokakovostnih statističnih podatkov. |
| --- | --- |

(7)

Poleg tega je ustreznost virov, ki so dodeljeni na letni ali večletni osnovi in so na voljo za izpolnjevanje statističnih potreb, nujen pogoj za zagotavljanje strokovne neodvisnosti statističnih organov in visokokakovostnih statističnih podatkov.

| (8) | Zato bi bilo treba okrepiti strokovno neodvisnost statističnih organov in zagotoviti minimalne standarde, ki bi se uporabljali v vsej Uniji. Vodjem nacionalnih statističnih uradov (NSU) bi bilo treba zagotoviti posebna jamstva glede izvajanja statističnih nalog, organizacijskega upravljanja in dodeljevanja sredstev. Postopki za zaposlovanje vodij NSU bi morali biti pregledni in temeljiti zgolj na strokovnih merilih. Zagotavljati bi morali spoštovanje načela enakih možnosti, zlasti glede spolov. |
| --- | --- |

(8)

Zato bi bilo treba okrepiti strokovno neodvisnost statističnih organov in zagotoviti minimalne standarde, ki bi se uporabljali v vsej Uniji. Vodjem nacionalnih statističnih uradov (NSU) bi bilo treba zagotoviti posebna jamstva glede izvajanja statističnih nalog, organizacijskega upravljanja in dodeljevanja sredstev. Postopki za zaposlovanje vodij NSU bi morali biti pregledni in temeljiti zgolj na strokovnih merilih. Zagotavljati bi morali spoštovanje načela enakih možnosti, zlasti glede spolov.

| (9) | Za verodostojno evropsko statistiko je potrebna močna strokovna neodvisnost statistikov, vendar pa bi se morala evropska statistika odzivati tudi na potrebe politike in zagotoviti statistično podporo za nove politične pobude na nacionalni ravni in na ravni Unije. |
| --- | --- |

(9)

Za verodostojno evropsko statistiko je potrebna močna strokovna neodvisnost statistikov, vendar pa bi se morala evropska statistika odzivati tudi na potrebe politike in zagotoviti statistično podporo za nove politične pobude na nacionalni ravni in na ravni Unije.

| (10) | Neodvisnost statističnega organa Unije (Eurostata) je treba utrditi in zagotoviti z učinkovitim parlamentarnim nadzorom, neodvisnost NSU pa je treba utrditi in zagotoviti z demokratično odgovornostjo. |
| --- | --- |

(10)

Neodvisnost statističnega organa Unije (Eurostata) je treba utrditi in zagotoviti z učinkovitim parlamentarnim nadzorom, neodvisnost NSU pa je treba utrditi in zagotoviti z demokratično odgovornostjo.

| (11) | Poleg tega bi bilo treba pojasniti obseg usklajevalne vloge, ki je že dodeljena NSU, da bi dosegli učinkovitejše usklajevanje statističnih dejavnosti na nacionalni ravni, vključno z upravljanjem kakovosti, pri tem pa ustrezno upoštevati statistične naloge, ki jih opravlja Evropski sistem centralnih bank (ESCB). V kolikor lahko evropsko statistiko pripravljajo nacionalne centralne banke kot članice ESCB, bi morali NSU in nacionalne centralne banke v skladu z nacionalnimi dogovori tesno sodelovati, da bi zagotovili pripravo celovite in skladne evropske statistike, pri čemer je treba zagotoviti potrebno sodelovanje med ESS in ESCB. |
| --- | --- |

(11)

Poleg tega bi bilo treba pojasniti obseg usklajevalne vloge, ki je že dodeljena NSU, da bi dosegli učinkovitejše usklajevanje statističnih dejavnosti na nacionalni ravni, vključno z upravljanjem kakovosti, pri tem pa ustrezno upoštevati statistične naloge, ki jih opravlja Evropski sistem centralnih bank (ESCB). V kolikor lahko evropsko statistiko pripravljajo nacionalne centralne banke kot članice ESCB, bi morali NSU in nacionalne centralne banke v skladu z nacionalnimi dogovori tesno sodelovati, da bi zagotovili pripravo celovite in skladne evropske statistike, pri čemer je treba zagotoviti potrebno sodelovanje med ESS in ESCB.

| (12) | Za zmanjšanje bremena za statistične organe in dajalce podatkov bi moral biti NSU in drugim nacionalnim organom omogočen takojšen in brezplačen dostop do ter uporaba administrativnih evidenc, tudi tistih, ki se izpolnijo elektronsko, pa tudi povezovanje teh evidenc s statistiko. |
| --- | --- |

(12)

Za zmanjšanje bremena za statistične organe in dajalce podatkov bi moral biti NSU in drugim nacionalnim organom omogočen takojšen in brezplačen dostop do ter uporaba administrativnih evidenc, tudi tistih, ki se izpolnijo elektronsko, pa tudi povezovanje teh evidenc s statistiko.

| (13) | Evropska statistika bi morala biti lahko primerljiva in dostopna ter bi jo bilo treba hitro in redno posodabljati, da bi se pri politikah in pobudah za financiranje v Uniji v celoti upošteval razvoj dogodkov v Uniji. |
| --- | --- |

(13)

Evropska statistika bi morala biti lahko primerljiva in dostopna ter bi jo bilo treba hitro in redno posodabljati, da bi se pri politikah in pobudah za financiranje v Uniji v celoti upošteval razvoj dogodkov v Uniji.

| (14) | Z NSU bi se bilo poleg tega treba v zgodnji fazi posvetovati o zasnovi novih administrativnih evidenc, ki bi lahko zagotovile podatke za statistične namene, ter o načrtovanih spremembah ali odpravi obstoječih administrativnih virov. NSU bi tudi morali prejemati ustrezne metapodatke od lastnikov administrativnih podatkov in usklajevati dejavnosti standardizacije glede administrativnih evidenc, ki so pomembne za pripravo statističnih podatkov. |
| --- | --- |

(14)

Z NSU bi se bilo poleg tega treba v zgodnji fazi posvetovati o zasnovi novih administrativnih evidenc, ki bi lahko zagotovile podatke za statistične namene, ter o načrtovanih spremembah ali odpravi obstoječih administrativnih virov. NSU bi tudi morali prejemati ustrezne metapodatke od lastnikov administrativnih podatkov in usklajevati dejavnosti standardizacije glede administrativnih evidenc, ki so pomembne za pripravo statističnih podatkov.

| (15) | Zaupnost podatkov, pridobljenih iz administrativnih evidenc, bi bilo treba varovati v skladu s skupnimi načeli in smernicami, ki veljajo za vse zaupne podatke, ki se uporabljajo pri pripravi evropske statistike. Treba bi bilo tudi določiti in objaviti okvire za oceno kakovosti teh podatkov in načela preglednosti. |
| --- | --- |

(15)

Zaupnost podatkov, pridobljenih iz administrativnih evidenc, bi bilo treba varovati v skladu s skupnimi načeli in smernicami, ki veljajo za vse zaupne podatke, ki se uporabljajo pri pripravi evropske statistike. Treba bi bilo tudi določiti in objaviti okvire za oceno kakovosti teh podatkov in načela preglednosti.

| (16) | Vsi uporabniki bi morali imeti sočasen dostop do istih podatkov. NSU bi morali določiti koledarje objav za objavo periodičnih podatkov. |
| --- | --- |

(16)

Vsi uporabniki bi morali imeti sočasen dostop do istih podatkov. NSU bi morali določiti koledarje objav za objavo periodičnih podatkov.

| (17) | Z vključitvijo nacionalnih vlad v odgovornost pri izvajanju Kodeksa ravnanja evropske statistike (v nadaljnjem besedilu: Kodeks ravnanja) bi se lahko izboljšala kakovost evropske statistike in okrepilo zaupanje uporabnikov. V ta namen bi morala „zaveza za zaupanje v statistiko“ (v nadaljnjem besedilu: zaveza), ki jo vzpostavi država članica in upošteva nacionalne posebnosti, vključevati posebne zaveze vlade te države članice za izboljšanje ali ohranjanje pogojev za izvajanje Kodeksa ravnanja. Ta zaveza, ki bi se morala po potrebi posodabljati, bi lahko vključevala nacionalne okvire zagotavljanja visoke kakovosti, vključno s samoocenjevanjem, ukrepi za izboljšanje in mehanizmi spremljanja. |
| --- | --- |

(17)

Z vključitvijo nacionalnih vlad v odgovornost pri izvajanju Kodeksa ravnanja evropske statistike (v nadaljnjem besedilu: Kodeks ravnanja) bi se lahko izboljšala kakovost evropske statistike in okrepilo zaupanje uporabnikov. V ta namen bi morala „zaveza za zaupanje v statistiko“ (v nadaljnjem besedilu: zaveza), ki jo vzpostavi država članica in upošteva nacionalne posebnosti, vključevati posebne zaveze vlade te države članice za izboljšanje ali ohranjanje pogojev za izvajanje Kodeksa ravnanja. Ta zaveza, ki bi se morala po potrebi posodabljati, bi lahko vključevala nacionalne okvire zagotavljanja visoke kakovosti, vključno s samoocenjevanjem, ukrepi za izboljšanje in mehanizmi spremljanja.

| (18) | Komisija (Eurostat) bi morala sprejeti vse potrebne ukrepe, da se omogoči enostaven spletni dostop do popolnih in uporabniku prijaznih serij podatkov. Kadar je mogoče, bi morali pri rednem posodabljanju podatkov zagotavljati informacije o vsaki državi članici na letni in mesečni ravni. |
| --- | --- |

(18)

Komisija (Eurostat) bi morala sprejeti vse potrebne ukrepe, da se omogoči enostaven spletni dostop do popolnih in uporabniku prijaznih serij podatkov. Kadar je mogoče, bi morali pri rednem posodabljanju podatkov zagotavljati informacije o vsaki državi članici na letni in mesečni ravni.

| (19) | Priprava evropske statistike mora temeljiti na dolgoročnem operativnem in finančnem načrtovanju, da se zagotovi visoka stopnja neodvisnosti, zato bi moral evropski statistični program zajemati isto obdobje kot večletni finančni okvir. |
| --- | --- |

(19)

Priprava evropske statistike mora temeljiti na dolgoročnem operativnem in finančnem načrtovanju, da se zagotovi visoka stopnja neodvisnosti, zato bi moral evropski statistični program zajemati isto obdobje kot večletni finančni okvir.

| (20) | Z Uredbo (ES) št. 223/2009 so na Komisijo prenesena pooblastila za izvajanje nekaterih določb navedene uredbe v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES (6). Kot posledica začetka veljavnosti Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (7), ki razveljavlja Sklep 1999/468/ES, bi bilo treba pooblastila, prenesena na Komisijo, uskladiti s tem novim pravnim okvirom. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. Komisija bi morala zagotoviti, da se s temi izvedbenimi akti državam članicam ali dajalcem podatkov ne naloži znatno dodatno administrativno breme. |
| --- | --- |

(20)

Z Uredbo (ES) št. 223/2009 so na Komisijo prenesena pooblastila za izvajanje nekaterih določb navedene uredbe v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES (6). Kot posledica začetka veljavnosti Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (7), ki razveljavlja Sklep 1999/468/ES, bi bilo treba pooblastila, prenesena na Komisijo, uskladiti s tem novim pravnim okvirom. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. Komisija bi morala zagotoviti, da se s temi izvedbenimi akti državam članicam ali dajalcem podatkov ne naloži znatno dodatno administrativno breme.

| (21) | Komisija bi morala imeti pooblastila za sprejemanje izvedbenih aktov v skladu s členom 291(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), da bi z opredelitvijo načinov, strukture in pogostosti poročil o kakovosti, ki jih zajema sektorska zakonodaja, zagotovila enotno uporabo zahtev glede kakovosti, kadar jih sektorska statistična zakonodaja ne določa. Komisija bi morala zagotoviti, da se s temi izvedbenimi akti državam članicam ali dajalcem podatkov ne naloži znatno dodatno administrativno breme. |
| --- | --- |

(21)

Komisija bi morala imeti pooblastila za sprejemanje izvedbenih aktov v skladu s členom 291(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), da bi z opredelitvijo načinov, strukture in pogostosti poročil o kakovosti, ki jih zajema sektorska zakonodaja, zagotovila enotno uporabo zahtev glede kakovosti, kadar jih sektorska statistična zakonodaja ne določa. Komisija bi morala zagotoviti, da se s temi izvedbenimi akti državam članicam ali dajalcem podatkov ne naloži znatno dodatno administrativno breme.

| (22) | Obstaja potreba po enotnih pogojih za dostop do zaupnih podatkov v znanstvene namene. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, da se ureditev, pravila in pogoji, ki urejajo tak dostop, določijo na ravni Unije. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. |
| --- | --- |

(22)

Obstaja potreba po enotnih pogojih za dostop do zaupnih podatkov v znanstvene namene. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, da se ureditev, pravila in pogoji, ki urejajo tak dostop, določijo na ravni Unije. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011.

| (23) | Ker cilja te uredbe, in sicer izboljšanja upravljanja ESS, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi zahteve po verodostojnih podatkih na ravni Unije lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(23)

Ker cilja te uredbe, in sicer izboljšanja upravljanja ESS, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi zahteve po verodostojnih podatkih na ravni Unije lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (24) | Pri izvajanju te uredbe bi bilo treba v skladu s členoma 130 in 338 PDEU v celoti spoštovati neodvisnost ESCB pri opravljanju njegovih nalog, kakor so opisane v Protokolu (št. 4) o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke. |
| --- | --- |

(24)

Pri izvajanju te uredbe bi bilo treba v skladu s členoma 130 in 338 PDEU v celoti spoštovati neodvisnost ESCB pri opravljanju njegovih nalog, kakor so opisane v Protokolu (št. 4) o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke.

| (25) | Opravljeno je bilo posvetovanje z Odborom za ESS. |
| --- | --- |

(25)

Opravljeno je bilo posvetovanje z Odborom za ESS.

| (26) | Uredbo (ES) št. 223/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(26)

Uredbo (ES) št. 223/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Uredbe (ES) št. 223/2009

Uredba (ES) št. 223/2009 se spremeni:

| (1) | v členu 2(1) se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | ‚strokovna neodvisnost‘ pomeni, da je statistiko treba razvijati, pripravljati in izkazovati neodvisno, zlasti glede izbire tehnik, definicij, metodologij in virov, ki jih je treba uporabiti, ter časovne razporeditve in vsebine vseh oblik izkazovanja, ter da pri opravljanju teh nalog ni nobenih pritiskov političnih ali interesnih skupin, organov Unije ali nacionalnih organov;“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 2(1) se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

‚strokovna neodvisnost‘ pomeni, da je statistiko treba razvijati, pripravljati in izkazovati neodvisno, zlasti glede izbire tehnik, definicij, metodologij in virov, ki jih je treba uporabiti, ter časovne razporeditve in vsebine vseh oblik izkazovanja, ter da pri opravljanju teh nalog ni nobenih pritiskov političnih ali interesnih skupin, organov Unije ali nacionalnih organov;“;

| (2) | v členu 5 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Nacionalni statistični organ, ki ga vsaka država članica imenuje kot organ, odgovoren za koordinacijo vseh dejavnosti na nacionalni ravni za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike, ki je v skladu s členom 1 določena v evropskem statističnem programu, (NSU), je v tem smislu edina kontaktna točka za Komisijo (Eurostat) v zvezi s statističnimi zadevami.
  Odgovornost NSU za koordinacijo zajema vse druge nacionalne organe, odgovorne za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike, ki je v skladu s členom 1 določena v evropskem statističnem programu. NSU je na nacionalni ravni zlasti odgovoren za koordinacijo načrtovanja statističnih programov in poročanja, spremljanje kakovosti, metodologijo, prenos podatkov in komuniciranje o statističnih ukrepih ESS. V kolikor lahko nekatere te evropske statistike pripravljajo nacionalne centralne banke kot članice Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), NSU in nacionalne centralne banke v skladu z nacionalnimi dogovori tesno sodelujejo, da bi zagotovili pripravo celovite in skladne evropske statistike, pri čemer zagotovijo potrebno sodelovanje med ESS in ESCB, kakor je določeno v členu 9.“; |
| --- | --- |

(2)

v členu 5 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Nacionalni statistični organ, ki ga vsaka država članica imenuje kot organ, odgovoren za koordinacijo vseh dejavnosti na nacionalni ravni za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike, ki je v skladu s členom 1 določena v evropskem statističnem programu, (NSU), je v tem smislu edina kontaktna točka za Komisijo (Eurostat) v zvezi s statističnimi zadevami.

Odgovornost NSU za koordinacijo zajema vse druge nacionalne organe, odgovorne za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike, ki je v skladu s členom 1 določena v evropskem statističnem programu. NSU je na nacionalni ravni zlasti odgovoren za koordinacijo načrtovanja statističnih programov in poročanja, spremljanje kakovosti, metodologijo, prenos podatkov in komuniciranje o statističnih ukrepih ESS. V kolikor lahko nekatere te evropske statistike pripravljajo nacionalne centralne banke kot članice Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), NSU in nacionalne centralne banke v skladu z nacionalnimi dogovori tesno sodelujejo, da bi zagotovili pripravo celovite in skladne evropske statistike, pri čemer zagotovijo potrebno sodelovanje med ESS in ESCB, kakor je določeno v členu 9.“;

| (3) | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 5a
  Vodje NSU in vodje enot, ki pripravljajo statistiko pri drugih nacionalnih organih
  1.   Države članice v nacionalnih statističnih sistemih zagotovijo strokovno neodvisnost uslužbencev, odgovornih za naloge, določene v tej uredbi.
  2.   V ta namen vodje NSU:






  (a) | so izključno odgovorni za odločanje o procesih, statističnih metodah, standardih in postopkih ter o vsebini in časovni razporeditvi statističnih objav in publikacij evropske statistike, ki jo razvije, pripravi in izkazuje NSU; |
| --- | --- | --- |

(3)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 5a

Vodje NSU in vodje enot, ki pripravljajo statistiko pri drugih nacionalnih organih

1.   Države članice v nacionalnih statističnih sistemih zagotovijo strokovno neodvisnost uslužbencev, odgovornih za naloge, določene v tej uredbi.

2.   V ta namen vodje NSU:

(a)

so izključno odgovorni za odločanje o procesih, statističnih metodah, standardih in postopkih ter o vsebini in časovni razporeditvi statističnih objav in publikacij evropske statistike, ki jo razvije, pripravi in izkazuje NSU;

| (b) | so pooblaščeni za odločanje o vseh zadevah v zvezi z notranjim upravljanjem NSU; |
| --- | --- |

(b)

so pooblaščeni za odločanje o vseh zadevah v zvezi z notranjim upravljanjem NSU;

| (c) | so neodvisni pri opravljanju svojih statističnih nalog; ter ne zahtevajo in ne sprejemajo navodil od nobene vlade ali druge institucije, organa, urada ali subjekta; |
| --- | --- |

(c)

so neodvisni pri opravljanju svojih statističnih nalog; ter ne zahtevajo in ne sprejemajo navodil od nobene vlade ali druge institucije, organa, urada ali subjekta;

| (d) | so odgovorni za statistične dejavnosti in izvrševanje proračuna NSU; |
| --- | --- |

(d)

so odgovorni za statistične dejavnosti in izvrševanje proračuna NSU;

| (e) | objavijo letno poročilo in lahko izrazijo pripombe k vprašanjem dodelitve proračunskih sredstev v zvezi s statističnimi dejavnostmi NSU; |
| --- | --- |

(e)

objavijo letno poročilo in lahko izrazijo pripombe k vprašanjem dodelitve proračunskih sredstev v zvezi s statističnimi dejavnostmi NSU;

| (f) | usklajujejo statistične dejavnosti vseh nacionalnih organov, odgovornih za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike, kakor je določeno v členu 5(1); |
| --- | --- |

(f)

usklajujejo statistične dejavnosti vseh nacionalnih organov, odgovornih za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike, kakor je določeno v členu 5(1);

| (g) | po potrebi pripravijo nacionalne smernice za zagotavljanje kakovosti pri razvoju, pripravi in izkazovanju vse evropske statistike v okviru njihovega nacionalnega statističnega sistema ter spremljajo njihovo izvajanje; pri čemer so odgovorni za zagotavljanje skladnosti s temi smernicami zgolj znotraj NSU; in |
| --- | --- |

(g)

po potrebi pripravijo nacionalne smernice za zagotavljanje kakovosti pri razvoju, pripravi in izkazovanju vse evropske statistike v okviru njihovega nacionalnega statističnega sistema ter spremljajo njihovo izvajanje; pri čemer so odgovorni za zagotavljanje skladnosti s temi smernicami zgolj znotraj NSU; in

| (h) | predstavljajo njihove nacionalne statistične sisteme v ESS. |
| --- | --- |

(h)

predstavljajo njihove nacionalne statistične sisteme v ESS.

3.   Vsaka država članica zagotovi, da drugi nacionalni organi, odgovorni za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike, take naloge opravljajo v skladu z nacionalnimi smernicami, ki jih pripravi vodja NSU.

4.   Države članice zagotovijo, da so postopki za zaposlovanje in imenovanje vodij NSU in po potrebi vodij enot za statistiko pri drugih nacionalnih organih, ki pripravljajo evropsko statistiko, pregledni in temeljijo zgolj na strokovnih merilih. Ti postopki zagotavljajo spoštovanje načela enakih možnosti, zlasti glede spolov. Razlogi za odpustitev vodij NSU ali njihovo premestitev na drugo delovno mesto ne ogrožajo strokovne neodvisnosti.

5.   Vsaka država članica lahko ustanovi nacionalni organ, ki bo zagotavljal strokovno neodvisnost pripravljavcev evropske statistike. Vodje NSU in po potrebi vodje enot za statistiko pri drugih nacionalnih organih, ki pripravljajo evropsko statistiko, se lahko s takimi organi posvetujejo. Postopki za zaposlovanje, premeščanje in odpuščanje članov takih organov so pregledni in temeljijo zgolj na strokovnih merilih. Ti postopki zagotavljajo spoštovanje načela enakih možnosti, zlasti glede spolov.“;

| (4) | v členu 6 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:
  „2.   Na ravni Unije Komisija (Eurostat) neodvisno zagotavlja pripravo evropske statistike v skladu z veljavnimi pravili in statističnimi načeli.
  3.   Brez poseganja v člen 5 Protokola (št. 4) o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, Komisija (Eurostat) koordinira statistične dejavnosti institucij in organov Unije, zlasti za zagotovitev skladnosti in kakovosti podatkov ter čim manjše breme poročanja. Komisija (Eurostat) lahko v ta namen povabi katero koli institucijo ali organ Unije, da se z njo posvetuje ali sodeluje pri razvoju metod in sistemov za statistične namene na njihovem področju pristojnosti. Vsaka institucija ali organ, ki predlaga pripravo statistike, se posvetuje s Komisijo (Eurostatom) in upošteva vsako priporočilo, ki ga v zvezi s tem predloži Komisija (Eurostat).“; |
| --- | --- |

(4)

v členu 6 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

„2.   Na ravni Unije Komisija (Eurostat) neodvisno zagotavlja pripravo evropske statistike v skladu z veljavnimi pravili in statističnimi načeli.

3.   Brez poseganja v člen 5 Protokola (št. 4) o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, Komisija (Eurostat) koordinira statistične dejavnosti institucij in organov Unije, zlasti za zagotovitev skladnosti in kakovosti podatkov ter čim manjše breme poročanja. Komisija (Eurostat) lahko v ta namen povabi katero koli institucijo ali organ Unije, da se z njo posvetuje ali sodeluje pri razvoju metod in sistemov za statistične namene na njihovem področju pristojnosti. Vsaka institucija ali organ, ki predlaga pripravo statistike, se posvetuje s Komisijo (Eurostatom) in upošteva vsako priporočilo, ki ga v zvezi s tem predloži Komisija (Eurostat).“;

| (5) | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 6a
  Generalni direktor Komisije (Eurostata)
  1.   Eurostat je statistični organ Unije in generalni direktorat Komisije. Vodi ga generalni direktor.
  2.   Komisija zagotovi, da je postopek za zaposlovanje generalnega direktorja Eurostata pregleden in temelji na strokovnih merilih. S postopkom se zagotovi spoštovanje načela enakih možnosti, zlasti glede spolov.
  3.   Generalni direktor je izključno odgovoren za odločanje o procesih, statističnih metodah, standardih in postopkih ter o vsebini in časovni razporeditvi statističnih objav in publikacij vseh statistik, ki jih pripravi Eurostat. Pri opravljanju teh statističnih nalog generalni direktor deluje neodvisno ter ne zahteva in ne sprejema navodil od institucij ali organov Unije, od nobene vlade ali druge institucije, organa, urada ali agencije.
  4.   Generalni direktor Eurostata je odgovoren za statistične dejavnosti Eurostata. Generalni direktor Eurostata se v okviru statističnega dialoga takoj po imenovanju s strani Komisije, nato pa enkrat letno, sreča z ustreznim odborom Evropskega parlamenta in z njim razpravlja o zadevah, povezanih z upravljanjem statistike, metodologijo in statističnimi inovacijami. Generalni direktor Eurostata objavi letno poročilo.“; |
| --- | --- |

(5)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 6a

Generalni direktor Komisije (Eurostata)

1.   Eurostat je statistični organ Unije in generalni direktorat Komisije. Vodi ga generalni direktor.

2.   Komisija zagotovi, da je postopek za zaposlovanje generalnega direktorja Eurostata pregleden in temelji na strokovnih merilih. S postopkom se zagotovi spoštovanje načela enakih možnosti, zlasti glede spolov.

3.   Generalni direktor je izključno odgovoren za odločanje o procesih, statističnih metodah, standardih in postopkih ter o vsebini in časovni razporeditvi statističnih objav in publikacij vseh statistik, ki jih pripravi Eurostat. Pri opravljanju teh statističnih nalog generalni direktor deluje neodvisno ter ne zahteva in ne sprejema navodil od institucij ali organov Unije, od nobene vlade ali druge institucije, organa, urada ali agencije.

4.   Generalni direktor Eurostata je odgovoren za statistične dejavnosti Eurostata. Generalni direktor Eurostata se v okviru statističnega dialoga takoj po imenovanju s strani Komisije, nato pa enkrat letno, sreča z ustreznim odborom Evropskega parlamenta in z njim razpravlja o zadevah, povezanih z upravljanjem statistike, metodologijo in statističnimi inovacijami. Generalni direktor Eurostata objavi letno poročilo.“;

| (6) | v členu 11 se dodajo naslednji odstavki:
  „3.   Države članice in Komisija sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se ohrani zaupanje v evropsko statistiko. V ta namen si države članice in Komisija dodatno prizadevajo za zagotavljanje zaupanja javnosti v evropsko statistiko in napredka pri izvajanju statističnih načel iz Kodeksa ravnanja z ‚zavezami za zaupanje v statistiko‘ (v nadaljnjem besedilu: zaveze). Zaveze vključujejo posebne politične zaveze za izboljšanje ali ohranjanje, kot je to potrebno, pogojev za izvajanje Kodeksa ravnanja in se objavijo s povzetkom za državljane.
  4.   Komisija na podlagi letnih poročil, ki jih pošiljajo države članice, redno spremlja zaveze držav članic, ki se po potrebi posodabljajo.
  Če država članica do ... (8) ne objavi zaveze, Komisiji predloži poročilo o napredku pri izvajanju Kodeksa ravnanja in po potrebi o prizadevanjih za vzpostavitev zaveze ter ga objavi. Ta poročila o napredku se redno posodabljajo, in sicer vsaj vsaki dve leti po prvi objavi.
  Komisija do ... (9) in nato vsaki dve leti Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o objavljenih zavezah, po potrebi pa tudi o poročilih o napredku.
  5.   Zavezo Komisije redno spremlja Evropski svetovalni organ za upravljanje statističnih podatkov. Ocena izvajanja zaveze, ki jo izvede Evropski svetovalni organ za upravljanje statističnih podatkov, se vključi v njegovo letno poročilo ter predloži Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s Sklepom št. 235/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10). Evropski svetovalni organ za upravljanje statističnih podatkov do ... (9) Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o izvajanju te zaveze. |
| --- | --- |

(6)

v členu 11 se dodajo naslednji odstavki:

„3.   Države članice in Komisija sprejmejo vse potrebne ukrepe, da se ohrani zaupanje v evropsko statistiko. V ta namen si države članice in Komisija dodatno prizadevajo za zagotavljanje zaupanja javnosti v evropsko statistiko in napredka pri izvajanju statističnih načel iz Kodeksa ravnanja z ‚zavezami za zaupanje v statistiko‘ (v nadaljnjem besedilu: zaveze). Zaveze vključujejo posebne politične zaveze za izboljšanje ali ohranjanje, kot je to potrebno, pogojev za izvajanje Kodeksa ravnanja in se objavijo s povzetkom za državljane.

4.   Komisija na podlagi letnih poročil, ki jih pošiljajo države članice, redno spremlja zaveze držav članic, ki se po potrebi posodabljajo.

Če država članica do ... (8) ne objavi zaveze, Komisiji predloži poročilo o napredku pri izvajanju Kodeksa ravnanja in po potrebi o prizadevanjih za vzpostavitev zaveze ter ga objavi. Ta poročila o napredku se redno posodabljajo, in sicer vsaj vsaki dve leti po prvi objavi.

Komisija do ... (9) in nato vsaki dve leti Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o objavljenih zavezah, po potrebi pa tudi o poročilih o napredku.

5.   Zavezo Komisije redno spremlja Evropski svetovalni organ za upravljanje statističnih podatkov. Ocena izvajanja zaveze, ki jo izvede Evropski svetovalni organ za upravljanje statističnih podatkov, se vključi v njegovo letno poročilo ter predloži Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s Sklepom št. 235/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10). Evropski svetovalni organ za upravljanje statističnih podatkov do ... (9) Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o izvajanju te zaveze.

| (7) | člen 12 se spremeni:






  (a) | odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:
  „2.   Posebne zahteve glede kakovosti, kot so ciljne vrednosti in minimalni standardi za pripravo statistike, se lahko določijo tudi v sektorski zakonodaji.
  Za zagotovitev enotne uporabe meril kakovosti iz odstavka 1 za podatke, ki jih zajema sektorska zakonodaja na posameznih statističnih področjih, Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih opredeli načine, strukturo in pogostost poročil o kakovosti, ki jih zajema sektorska zakonodaja. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 27(2).
  3.   Države članice Komisiji (Eurostatu) predložijo poročila o kakovosti posredovanih podatkov, ki vključujejo morebitne pomisleke o natančnosti podatkov. Komisija (Eurostat) oceni kakovost posredovanih podatkov na podlagi ustrezne analize ter pripravi in objavi poročila in sporočila o kakovosti evropske statistike.“; |
| --- | --- | --- |

(7)

člen 12 se spremeni:

(a)

odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

„2.   Posebne zahteve glede kakovosti, kot so ciljne vrednosti in minimalni standardi za pripravo statistike, se lahko določijo tudi v sektorski zakonodaji.

Za zagotovitev enotne uporabe meril kakovosti iz odstavka 1 za podatke, ki jih zajema sektorska zakonodaja na posameznih statističnih področjih, Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih opredeli načine, strukturo in pogostost poročil o kakovosti, ki jih zajema sektorska zakonodaja. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 27(2).

3.   Države članice Komisiji (Eurostatu) predložijo poročila o kakovosti posredovanih podatkov, ki vključujejo morebitne pomisleke o natančnosti podatkov. Komisija (Eurostat) oceni kakovost posredovanih podatkov na podlagi ustrezne analize ter pripravi in objavi poročila in sporočila o kakovosti evropske statistike.“;

| (b) | dodata se naslednja odstavka:
  „4.   Zaradi preglednosti Komisija (Eurostat) po potrebi objavi svojo oceno kakovosti nacionalnih prispevkov k evropski statistiki.
  5.   Kadar sektorska zakonodaja predvideva kazni v primerih, ko države članice napačno prikažejo statistične podatke, lahko Komisija v skladu s Pogodbama in tako sektorsko zakonodajo po potrebi sproži in izvede preiskave, ki – kadar je to potrebno – vključujejo inšpekcijske preglede na kraju samem, da bi ugotovila, ali je bilo tako napačno prikazovanje hujša in namerna kršitev ali pa je izhajalo iz hude malomarnosti.“; |
| --- | --- |

(b)

dodata se naslednja odstavka:

„4.   Zaradi preglednosti Komisija (Eurostat) po potrebi objavi svojo oceno kakovosti nacionalnih prispevkov k evropski statistiki.

5.   Kadar sektorska zakonodaja predvideva kazni v primerih, ko države članice napačno prikažejo statistične podatke, lahko Komisija v skladu s Pogodbama in tako sektorsko zakonodajo po potrebi sproži in izvede preiskave, ki – kadar je to potrebno – vključujejo inšpekcijske preglede na kraju samem, da bi ugotovila, ali je bilo tako napačno prikazovanje hujša in namerna kršitev ali pa je izhajalo iz hude malomarnosti.“;

| (8) | v členu 13 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Evropski statistični program določa okvir za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike ter glavna področja in cilje načrtovanih ukrepov za obdobje, ki ustreza obdobju večletnega finančnega okvira. Sprejmeta ga Evropski parlament in Svet. K oceni njegovega učinka in stroškovne učinkovitosti prispevajo neodvisni strokovnjaki.“; |
| --- | --- |

(8)

v členu 13 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Evropski statistični program določa okvir za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike ter glavna področja in cilje načrtovanih ukrepov za obdobje, ki ustreza obdobju večletnega finančnega okvira. Sprejmeta ga Evropski parlament in Svet. K oceni njegovega učinka in stroškovne učinkovitosti prispevajo neodvisni strokovnjaki.“;

| (9) | v členu 14 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme odločitev o začasnem neposrednem statističnem ukrepu, pod pogojem, da:






  (a) | ukrep ne predvideva zbiranja podatkov za več kot tri referenčna leta; |
| --- | --- | --- |

(9)

v členu 14 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme odločitev o začasnem neposrednem statističnem ukrepu, pod pogojem, da:

(a)

ukrep ne predvideva zbiranja podatkov za več kot tri referenčna leta;

| (b) | so podatki že na voljo ali dostopni pri NSU in drugih pristojnih nacionalnih organih ali se podatki lahko pridobijo neposredno z uporabo ustreznih vzorcev za opazovanje statistične populacije na ravni Unije, in sicer z ustreznim usklajevanjem z NSU in drugimi nacionalnimi organi, in |
| --- | --- |

(b)

so podatki že na voljo ali dostopni pri NSU in drugih pristojnih nacionalnih organih ali se podatki lahko pridobijo neposredno z uporabo ustreznih vzorcev za opazovanje statistične populacije na ravni Unije, in sicer z ustreznim usklajevanjem z NSU in drugimi nacionalnimi organi, in

| (c) | Unija v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (11) zagotavlja finančne prispevke NSU in drugim nacionalnim organom za kritje nastalih dodatnih stroškov. |
| --- | --- |

(c)

Unija v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (11) zagotavlja finančne prispevke NSU in drugim nacionalnim organom za kritje nastalih dodatnih stroškov.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 27(2).

| (10) | člen 17 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 17
  Letni delovni program
  Komisija do 30. aprila Odboru ESS predloži svoj letni delovni program za naslednje leto.
  Pri pripravi vsakega letnega delovnega programa Komisija zagotovi učinkovito določanje prednostnih nalog, vključno s pregledovanjem statističnih prednostnih nalog, poročanjem o njih in dodeljevanjem finančnih sredstev. Komisija v največji možni meri upošteva pripombe Odbora ESS. Vsak letni delovni program temelji na evropskem statističnem programu in opredeli zlasti:






  (a) | ukrepe, ki jih Komisija obravnava kot prednostne, ob upoštevanju potreb politik Unije, nacionalnih finančnih omejitev in finančnih omejitev Unije, pa tudi bremena poročanja; |
| --- | --- | --- |

(10)

člen 17 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 17

Letni delovni program

Komisija do 30. aprila Odboru ESS predloži svoj letni delovni program za naslednje leto.

Pri pripravi vsakega letnega delovnega programa Komisija zagotovi učinkovito določanje prednostnih nalog, vključno s pregledovanjem statističnih prednostnih nalog, poročanjem o njih in dodeljevanjem finančnih sredstev. Komisija v največji možni meri upošteva pripombe Odbora ESS. Vsak letni delovni program temelji na evropskem statističnem programu in opredeli zlasti:

(a)

ukrepe, ki jih Komisija obravnava kot prednostne, ob upoštevanju potreb politik Unije, nacionalnih finančnih omejitev in finančnih omejitev Unije, pa tudi bremena poročanja;

| (b) | pobude v zvezi s pregledom prednostnih nalog, vključno z negativnimi prednostnimi nalogami, in zmanjšanjem bremena za pošiljatelje podatkov in pripravljavce statistik; ter |
| --- | --- |

(b)

pobude v zvezi s pregledom prednostnih nalog, vključno z negativnimi prednostnimi nalogami, in zmanjšanjem bremena za pošiljatelje podatkov in pripravljavce statistik; ter

| (c) | postopke in vse pravne instrumente, ki jih je Komisija predvidela za izvajanje letnega delovnega programa.“; |
| --- | --- |

(c)

postopke in vse pravne instrumente, ki jih je Komisija predvidela za izvajanje letnega delovnega programa.“;

| (11) | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 17a
  Dostop do administrativnih evidenc, njihova uporaba in povezovanje
  1.   Za zmanjšanje bremena dajalcev podatkov imajo NSU, drugi nacionalni organi iz člena 4 ter Komisija (Eurostat) pravico do takojšnjega in brezplačnega dostopa in uporabe vseh administrativnih evidenc ter pravico povezovanja teh administrativnih evidenc s statistiko, kolikor je to potrebno za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike, ki je določena v evropskem statističnem programu v skladu s členom 1.
  2.   Z NSU in Komisijo (Eurostatom) se opravi posvetovanje, vključeni pa so tudi v začetno zasnovo, nadaljnji razvoj in odpravo administrativnih evidenc, ki so jih pripravili in jih vzdržujejo drugi organi, s čimer se omogoči nadaljnja uporaba teh evidenc za namene priprave evropske statistike. Vključeni so v dejavnosti standardizacije v zvezi z administrativnimi evidencami, ki so pomembne za pripravo evropske statistike.
  3.   Dostop in vključenost NSU, drugih nacionalnih organov ter Komisije (Eurostata) v skladu z odstavkoma 1 in 2 sta omejena na administrativne evidence v njihovem zadevnem sistemu javne uprave.
  4.   Administrativnim evidencam, ki jih njihovi lastniki dajo na voljo NSU, drugim nacionalnim organom in Komisiji (Eurostatu), da bi jih uporabili pri pripravi evropske statistike, so priloženi ustrezni metapodatki.
  5.   NSU in lastniki administrativnih evidenc vzpostavijo potrebne mehanizme sodelovanja.“; |
| --- | --- |

(11)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 17a

Dostop do administrativnih evidenc, njihova uporaba in povezovanje

1.   Za zmanjšanje bremena dajalcev podatkov imajo NSU, drugi nacionalni organi iz člena 4 ter Komisija (Eurostat) pravico do takojšnjega in brezplačnega dostopa in uporabe vseh administrativnih evidenc ter pravico povezovanja teh administrativnih evidenc s statistiko, kolikor je to potrebno za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike, ki je določena v evropskem statističnem programu v skladu s členom 1.

2.   Z NSU in Komisijo (Eurostatom) se opravi posvetovanje, vključeni pa so tudi v začetno zasnovo, nadaljnji razvoj in odpravo administrativnih evidenc, ki so jih pripravili in jih vzdržujejo drugi organi, s čimer se omogoči nadaljnja uporaba teh evidenc za namene priprave evropske statistike. Vključeni so v dejavnosti standardizacije v zvezi z administrativnimi evidencami, ki so pomembne za pripravo evropske statistike.

3.   Dostop in vključenost NSU, drugih nacionalnih organov ter Komisije (Eurostata) v skladu z odstavkoma 1 in 2 sta omejena na administrativne evidence v njihovem zadevnem sistemu javne uprave.

4.   Administrativnim evidencam, ki jih njihovi lastniki dajo na voljo NSU, drugim nacionalnim organom in Komisiji (Eurostatu), da bi jih uporabili pri pripravi evropske statistike, so priloženi ustrezni metapodatki.

5.   NSU in lastniki administrativnih evidenc vzpostavijo potrebne mehanizme sodelovanja.“;

| (12) | v členu 20(4) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „NSU, drugi nacionalni organi in Komisija (Eurostat) sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev uskladitve načel in smernic glede fizičnega in logičnega varstva zaupnih podatkov. Komisija zagotovi tako uskladitev z izvedbenimi akti brez dopolnjevanja te uredbe. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 27(2).“; |
| --- | --- |

(12)

v členu 20(4) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„NSU, drugi nacionalni organi in Komisija (Eurostat) sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev uskladitve načel in smernic glede fizičnega in logičnega varstva zaupnih podatkov. Komisija zagotovi tako uskladitev z izvedbenimi akti brez dopolnjevanja te uredbe. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 27(2).“;

| (13) | v členu 23 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:
  „Komisija z izvedbenimi akti določi ureditev, pravila in pogoje v zvezi z dostopom na ravni Unije. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 27(2).“; |
| --- | --- |

(13)

v členu 23 se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Komisija z izvedbenimi akti določi ureditev, pravila in pogoje v zvezi z dostopom na ravni Unije. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 27(2).“;

| (14) | člen 24 se črta; |
| --- | --- |

(14)

člen 24 se črta;

| (15) | člen 26 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 26
  Kršitev statistične zaupnosti
  Države članice in Komisija sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečitev in kaznovanje vseh kršitev statistične zaupnosti. Predpisane kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.“; |
| --- | --- |

(15)

člen 26 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 26

Kršitev statistične zaupnosti

Države članice in Komisija sprejmejo ustrezne ukrepe za preprečitev in kaznovanje vseh kršitev statistične zaupnosti. Predpisane kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.“;

| (16) | člen 27 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 27
  Postopek v odboru
  1.   Komisiji pomaga Odbor za ESS. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (12).
  2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. |
| --- | --- |

(16)

člen 27 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 27

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za ESS. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (12).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 374, 4.12.2012, str. 2.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne ... in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 5. marca 2015. Stališče Evropskega parlamenta z dne ... [in odločitev Sveta z dne ...].

2

(3)  Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki ter razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti (UL L 87, 31.3.2009, str. 164).

3

(4)  Uredba (EU) št. 1175/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (UL L 306, 23.11.2011, str. 12).

4

(5)  Uredba (EU) št. 473/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o skupnih določbah za spremljanje in ocenjevanje osnutkov proračunskih načrtov ter zagotavljanje zmanjšanja čezmernega primanjkljaja držav članic v euroobmočju (UL L 140, 27.5.2013, str. 11).

5

(6)  Sklep Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (UL L 184, 17.7.1999, str. 23).

6

(7)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

7

(8)  Dve leti po začetku veljavnosti te uredbe.

8

(9)  Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

9

(10)  Sklep št. 235/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o ustanovitvi Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov (OL L 73, 15.3.2008, str. 17).“;

10

(11)  Uredba (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1).“;

11

(12)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).“

12

---

| 24.4.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 134/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 134/27

---

Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 5/2015 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 223/2009 o evropski statistiki

(2015/C 134/04)

I.   UVOD

Komisija je predlog predložila 12. julija 2010 (1).

Evropski parlament je stališče v prvi obravnavi sprejel na plenarnem zasedanju 21. novembra 2013 (2). Evropska centralna banka je mnenje predložila 6. novembra 2012 (3).

Delovna skupina za statistiko je predlagano uredbo obravnavala več kot dve leti.

Sozakonodajalca sta v okviru trialoga 3. decembra 2014 dosegla soglasje, na podlagi katerega naj bi hitro dosegli dogovor v drugi obravnavi.

Predsednik Odbora Evropskega parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve (ECON) je 9. januarja 2015 predsedstvu poslal pismo, v katerem je navedel, da bo odbor na plenarnem zasedanju priporočil sprejetje stališča Sveta brez sprememb, če bo Svet Parlamentu uradno predložil svoje stališče v obliki iz priloge k navedenemu pismu.

Svet je 27. januarja 2015 dosegel politični dogovor o različici besedila, dogovorjeni na trialogu 3. decembra 2014 (4). Ob upoštevanju navedenega dogovora in po tem, ko so besedilo pregledali pravniki lingvisti, je Svet 5. marca 2015 v skladu z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 294 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejel stališče v prvi obravnavi.

II.   CILJ

Za razvoj gospodarskega upravljanja EU je potrebna zanesljiva statistika, ki ima odločilno vlogo pri načrtovanju in spremljanju vseh političnih pobud v EU ter sprejemanju odločitev v zvezi z njimi. Sprememba Uredbe (ES) št. 223/2009 o evropski statistiki je bistven element v procesu, katerega cilj je izboljšati zanesljivost evropske statistike.

III.   ANALIZA STALIŠČA SVETA V PRVI OBRAVNAVI

Kompromisno besedilo, dogovorjeno na trialogu 3. decembra 2014, vsebuje naslednje:

| — | Generalni direktor Eurostata se takoj po imenovanju sreča z Evropskim parlamentom. |
| --- | --- |

—

Generalni direktor Eurostata se takoj po imenovanju sreča z Evropskim parlamentom.

| — | Vodje nacionalnih statističnih uradov (NSU), ki so strokovno neodvisni, so imenovani na podlagi svoje strokovne usposobljenosti. Pri zaposlovanju se zagotavljajo enake možnosti za ženske in moške. |
| --- | --- |

—

Vodje nacionalnih statističnih uradov (NSU), ki so strokovno neodvisni, so imenovani na podlagi svoje strokovne usposobljenosti. Pri zaposlovanju se zagotavljajo enake možnosti za ženske in moške.

| — | Pojasnjen je bil odnos med evropskim statističnim sistemom (ESS) in Evropskim sistemom centralnih bank (ESCB). Kompromisno besedilo določa, da ESS in ESCB enakopravno in tesno sodelujeta. Nacionalni organi odločijo, katere vloge na nacionalni ravni prevzameta nacionalni statistični urad in nacionalna centralna banka (NCB). Opozoriti pa je treba, da morajo pri tem spoštovati načela iz Uredbe (ES) št. 223/2009, saj NCB pripravlja statistiko v okviru odgovornosti NSU. |
| --- | --- |

—

Pojasnjen je bil odnos med evropskim statističnim sistemom (ESS) in Evropskim sistemom centralnih bank (ESCB). Kompromisno besedilo določa, da ESS in ESCB enakopravno in tesno sodelujeta. Nacionalni organi odločijo, katere vloge na nacionalni ravni prevzameta nacionalni statistični urad in nacionalna centralna banka (NCB). Opozoriti pa je treba, da morajo pri tem spoštovati načela iz Uredbe (ES) št. 223/2009, saj NCB pripravlja statistiko v okviru odgovornosti NSU.

| — | Inšpekcijski obiski v državah članicah bodo mogoči v skladu z določbami Pogodbe in le v primeru, če je v sektorski zakonodaji predvidena pravna podlaga za take pobude. |
| --- | --- |

—

Inšpekcijski obiski v državah članicah bodo mogoči v skladu z določbami Pogodbe in le v primeru, če je v sektorski zakonodaji predvidena pravna podlaga za take pobude.

| — | Pojasnjena je bila „zaveza za zaupanje v statistiko“. |
| --- | --- |

—

Pojasnjena je bila „zaveza za zaupanje v statistiko“.

IV.   SKLEP

Dogovorjeno kompromisno besedilo je bilo pripravljeno tako, da bi odpravili glavne pomisleke Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije. Omenjene tri institucije so poudarile, da je to kompromisno besedilo uravnotežen kompromis med različnimi stališči, predstavlja pa tudi pravičen in trajen dogovor, ki bo znatno prispeval k izboljšanju zanesljivosti evropske statistike.

---

(1)  9122/12 STATIS 29 ECOFIN 354 CODEC 1071.

(2)  16317/13 CODEC 2608 STATIS 120 ECOFIN 1025 PE 540.

(3)  UL C 374, 4.12.2012, str. 2.

(4)  17113/14 STATIS 143 ECOFIN 1218 CODEC 2556 + COR 1 + COR 2.

---

| 24.4.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 134/29 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 134/29

---

STALIŠČE SVETA (EU) št. 6/2015 V PRVI OBRAVNAVI

z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremljanju emisij ogljikovega dioksida iz pomorskega prevoza, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive 2009/16/ES

Sprejeto v Svetu dne 5. marca 2015

(Besedilo velja za EGP)

(2015/C 134/05)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2009/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) in Odločba št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), ki pozivata, da k doseganju zmanjšanja emisij prispevajo vsi gospodarski sektorji, vključno s sektorjem mednarodnega ladijskega prevoza, določata, da bi morala Komisija v primeru, da države članice ne odobrijo nikakršnega mednarodnega sporazuma, ki bi bil sprejet v okviru Mednarodne pomorske organizacije (IMO) in ki bi imel zastavljen cilj za zmanjšanje mednarodnih pomorskih emisij, ali če Skupnost do 31. decembra 2011 ne odobri takega sporazuma, sprejetega v okviru Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, predlagati, da se mednarodne pomorske emisije vključijo v obveze zmanjšanja emisij Skupnosti s ciljem, da predlagani akt začne veljati do leta 2013. Tak predlog bi moral zmanjšati na najnižjo raven morebitni negativni učinek na konkurenčnost Skupnosti ob upoštevanju možnih koristi za okolje. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2009/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) in Odločba št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), ki pozivata, da k doseganju zmanjšanja emisij prispevajo vsi gospodarski sektorji, vključno s sektorjem mednarodnega ladijskega prevoza, določata, da bi morala Komisija v primeru, da države članice ne odobrijo nikakršnega mednarodnega sporazuma, ki bi bil sprejet v okviru Mednarodne pomorske organizacije (IMO) in ki bi imel zastavljen cilj za zmanjšanje mednarodnih pomorskih emisij, ali če Skupnost do 31. decembra 2011 ne odobri takega sporazuma, sprejetega v okviru Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, predlagati, da se mednarodne pomorske emisije vključijo v obveze zmanjšanja emisij Skupnosti s ciljem, da predlagani akt začne veljati do leta 2013. Tak predlog bi moral zmanjšati na najnižjo raven morebitni negativni učinek na konkurenčnost Skupnosti ob upoštevanju možnih koristi za okolje.

| (2) | Zaradi emisij ogljikovega dioksida (CO2) in drugih emisij, kot so dušikovi oksidi (NOx), žveplovi oksidi (SOx), metan (CH4), trdni delci in saje, pomorski prevoz, ki te emisije povzroča, vpliva na globalno podnebje in kakovost zraka. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi emisij ogljikovega dioksida (CO2) in drugih emisij, kot so dušikovi oksidi (NOx), žveplovi oksidi (SOx), metan (CH4), trdni delci in saje, pomorski prevoz, ki te emisije povzroča, vpliva na globalno podnebje in kakovost zraka.

| (3) | Mednarodni pomorski ladijski prevoz ostaja edini način prevoza, ki ni vključen v zavezo Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. V skladu z oceno učinka, priloženo predlogu te uredbe, so se emisije CO2 iz mednarodnega ladijskega prevoza, ki se jih povezuje z Unijo, med letoma 1990 in 2007 povečale za 48 %. |
| --- | --- |

(3)

Mednarodni pomorski ladijski prevoz ostaja edini način prevoza, ki ni vključen v zavezo Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. V skladu z oceno učinka, priloženo predlogu te uredbe, so se emisije CO2 iz mednarodnega ladijskega prevoza, ki se jih povezuje z Unijo, med letoma 1990 in 2007 povečale za 48 %.

| (4) | Z vidika hitrega razvoja znanstvenega razumevanja vpliva emisij, ki niso povezane s CO2, iz pomorskega prevoza, na globalno podnebje bi bilo treba v okviru te uredbe redno izvajati posodobljene ocene učinka. Komisija bi morala na podlagi svojih ocen opraviti analizo posledic za politike in ukrepe z namenom zmanjševanja teh emisij. |
| --- | --- |

(4)

Z vidika hitrega razvoja znanstvenega razumevanja vpliva emisij, ki niso povezane s CO2, iz pomorskega prevoza, na globalno podnebje bi bilo treba v okviru te uredbe redno izvajati posodobljene ocene učinka. Komisija bi morala na podlagi svojih ocen opraviti analizo posledic za politike in ukrepe z namenom zmanjševanja teh emisij.

| (5) | Evropski parlament je v resoluciji z dne 5. februarja 2014 o okviru podnebne in energetske politike do 2030 pozval Komisijo in države članice, da določijo zavezujoč cilj EU, da se do leta 2030 zmanjšajo domače emisije toplogrednih plinov za vsaj 40 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990. Poleg tega je Evropski parlament opozoril, da bodo morali k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov prispevati vsi gospodarski sektorji, da bo lahko Unija prispevala ustrezen delež v okviru globalnih prizadevanj. |
| --- | --- |

(5)

Evropski parlament je v resoluciji z dne 5. februarja 2014 o okviru podnebne in energetske politike do 2030 pozval Komisijo in države članice, da določijo zavezujoč cilj EU, da se do leta 2030 zmanjšajo domače emisije toplogrednih plinov za vsaj 40 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990. Poleg tega je Evropski parlament opozoril, da bodo morali k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov prispevati vsi gospodarski sektorji, da bo lahko Unija prispevala ustrezen delež v okviru globalnih prizadevanj.

| (6) | Evropski svet je v svojih sklepih z dne 23. in 24. oktobra 2014 potrdil zavezujoč cilj EU, da se do leta 2030 doseže vsaj 40-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v primerjavi z letom 1990. Evropski svet je tudi poudaril, da je pomembno zmanjšati emisije toplogrednih plinov in tveganja, povezana z odvisnostjo od fosilnih goriv, v prevoznem sektorju, ter pozval Komisijo, da nadalje preuči instrumente in ukrepe za celovit in tehnološko nevtralen pristop, med drugim glede spodbujanja zmanjševanja emisij in spodbujanja energetske učinkovitosti v prevozu. |
| --- | --- |

(6)

Evropski svet je v svojih sklepih z dne 23. in 24. oktobra 2014 potrdil zavezujoč cilj EU, da se do leta 2030 doseže vsaj 40-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v primerjavi z letom 1990. Evropski svet je tudi poudaril, da je pomembno zmanjšati emisije toplogrednih plinov in tveganja, povezana z odvisnostjo od fosilnih goriv, v prevoznem sektorju, ter pozval Komisijo, da nadalje preuči instrumente in ukrepe za celovit in tehnološko nevtralen pristop, med drugim glede spodbujanja zmanjševanja emisij in spodbujanja energetske učinkovitosti v prevozu.

| (7) | V sedmem okoljskem akcijskem programu (5) je poudarjeno, da bodo morali k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov prispevati vsi gospodarski sektorji, če naj bi Unija prispevala ustrezen delež v okviru svetovnih prizadevanj. V tem smislu je v sedmem okoljskem akcijskem programu poudarjeno, da je treba belo knjigo o prometu iz leta 2011 podpreti s trdnimi okviri politike. |
| --- | --- |

(7)

V sedmem okoljskem akcijskem programu (5) je poudarjeno, da bodo morali k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov prispevati vsi gospodarski sektorji, če naj bi Unija prispevala ustrezen delež v okviru svetovnih prizadevanj. V tem smislu je v sedmem okoljskem akcijskem programu poudarjeno, da je treba belo knjigo o prometu iz leta 2011 podpreti s trdnimi okviri politike.

| (8) | IMO je julija 2011 sprejela tehnične in operativne ukrepe, zlasti projektni indeks energetske učinkovitosti (EEDI) za nove ladje in načrt upravljanja energetske učinkovitosti ladij (SEEMP), ki bosta prinesla izboljšanje v smislu zmanjšanja pričakovanega povečanja emisij toplogrednih plinov, vendar sama ne moreta privesti do nujnega zmanjšanja absolutnih emisij toplogrednih plinov iz mednarodnega ladijskega prevoza v skladu s svetovnim ciljem omejitve povišanja globalne temperature na 2 °C. |
| --- | --- |

(8)

IMO je julija 2011 sprejela tehnične in operativne ukrepe, zlasti projektni indeks energetske učinkovitosti (EEDI) za nove ladje in načrt upravljanja energetske učinkovitosti ladij (SEEMP), ki bosta prinesla izboljšanje v smislu zmanjšanja pričakovanega povečanja emisij toplogrednih plinov, vendar sama ne moreta privesti do nujnega zmanjšanja absolutnih emisij toplogrednih plinov iz mednarodnega ladijskega prevoza v skladu s svetovnim ciljem omejitve povišanja globalne temperature na 2 °C.

| (9) | Glede na podatke organizacije IMO bi bilo mogoče z izvajanjem operativnih ukrepov in obstoječimi tehnologijami specifično porabo energije in emisije CO2 z ladij zmanjšati za do 75 %; precejšen del teh ukrepov je mogoče šteti za stroškovno učinkovite in takšne, ki bi sektorju prinašali čisti dobiček, saj se operativni ali naložbeni stroški povrnejo z nižjimi stroški za gorivo. |
| --- | --- |

(9)

Glede na podatke organizacije IMO bi bilo mogoče z izvajanjem operativnih ukrepov in obstoječimi tehnologijami specifično porabo energije in emisije CO2 z ladij zmanjšati za do 75 %; precejšen del teh ukrepov je mogoče šteti za stroškovno učinkovite in takšne, ki bi sektorju prinašali čisti dobiček, saj se operativni ali naložbeni stroški povrnejo z nižjimi stroški za gorivo.

| (10) | Najboljša možnost za zmanjšanje emisij CO2 iz ladijskega prevoza na ravni Unije ostaja vzpostavitev sistema za spremljanje emisij CO2, poročanje o njih in njihovo preverjanje (v nadaljnjem besedilu: sistem SPP) na podlagi porabe goriva ladij, ki bi bila prvi korak postopnega pristopa k vključitvi emisij pomorskega prevoza v zavezo Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, poleg emisij iz drugih sektorjev, ki že prispevajo k tej zavezi. Javni dostop do podatkov o emisijah bo prispeval k odpravi tržnih ovir, ki preprečujejo izvajanje več stroškovno učinkovitih ukrepov, ki bi zmanjšali emisije toplogrednih plinov iz pomorskega prevoza. |
| --- | --- |

(10)

Najboljša možnost za zmanjšanje emisij CO2 iz ladijskega prevoza na ravni Unije ostaja vzpostavitev sistema za spremljanje emisij CO2, poročanje o njih in njihovo preverjanje (v nadaljnjem besedilu: sistem SPP) na podlagi porabe goriva ladij, ki bi bila prvi korak postopnega pristopa k vključitvi emisij pomorskega prevoza v zavezo Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, poleg emisij iz drugih sektorjev, ki že prispevajo k tej zavezi. Javni dostop do podatkov o emisijah bo prispeval k odpravi tržnih ovir, ki preprečujejo izvajanje več stroškovno učinkovitih ukrepov, ki bi zmanjšali emisije toplogrednih plinov iz pomorskega prevoza.

| (11) | Sprejemanje ukrepov za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in porabe goriva omejujejo tržne ovire, kot so pomanjkanje zanesljivih informacij o učinkovitosti porabe goriva pri ladjah ali razpoložljivih tehnologij za posodobitev ladij, slab dostop do finančnih sredstev za naložbe v učinkovitost ladij in deljene pobude, saj lastniki ladij ne bi imeli koristi od naložb v učinkovitost ladij, kadar račune za gorivo plačajo upravljavci. |
| --- | --- |

(11)

Sprejemanje ukrepov za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in porabe goriva omejujejo tržne ovire, kot so pomanjkanje zanesljivih informacij o učinkovitosti porabe goriva pri ladjah ali razpoložljivih tehnologij za posodobitev ladij, slab dostop do finančnih sredstev za naložbe v učinkovitost ladij in deljene pobude, saj lastniki ladij ne bi imeli koristi od naložb v učinkovitost ladij, kadar račune za gorivo plačajo upravljavci.

| (12) | Rezultati posvetovanja z déležniki in razprav z mednarodnimi partnerji kažejo, da bi moral biti prvi korak postopnega pristopa k vključitvi emisij pomorskega prevoza v zavezo Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov izvajanje zanesljivega sistema SPP za emisije CO2 iz pomorskega prevoza, ki bi mu pozneje sledilo določanje cen za te emisije. Ta pristop omogoča lažje doseganje znatnega napredka na mednarodni ravni pri dogovoru o ciljih zmanjšanja emisij toplogrednih plinov in nadaljnjih ukrepih za doseganje teh zmanjšanj s čim nižjimi stroški. |
| --- | --- |

(12)

Rezultati posvetovanja z déležniki in razprav z mednarodnimi partnerji kažejo, da bi moral biti prvi korak postopnega pristopa k vključitvi emisij pomorskega prevoza v zavezo Unije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov izvajanje zanesljivega sistema SPP za emisije CO2 iz pomorskega prevoza, ki bi mu pozneje sledilo določanje cen za te emisije. Ta pristop omogoča lažje doseganje znatnega napredka na mednarodni ravni pri dogovoru o ciljih zmanjšanja emisij toplogrednih plinov in nadaljnjih ukrepih za doseganje teh zmanjšanj s čim nižjimi stroški.

| (13) | Z uvedbo sistema SPP Unije se pričakuje, da se bodo emisije do leta 2030 zmanjšale za do 2 % v primerjavi z nespremenjenim stanjem, skupni neto stroški pa znižali za do 1,2 milijarde EUR, saj bi sistem lahko prispeval k odpravi tržnih ovir, zlasti tistih, povezanih s pomanjkljivimi informacijami o učinkovitosti ladij, in sicer z zagotavljanjem primerljivih in zanesljivih informacij zadevnim trgom o porabi goriva in energetski učinkovitosti. To znižanje stroškov prevoza bi moralo spodbuditi mednarodno trgovino. Poleg tega je zanesljiv sistem SPP osnovni pogoj za vsak tržni ukrep, standard učinkovitosti ali drug ukrep, naj se ta uporablja na ravni Unije ali svetovni ravni. Zagotavlja tudi zanesljive podatke za določitev natančnih ciljev zmanjšanja emisij in oceno napredka glede prispevka pomorskega prevoza k doseganju nizkoogljičnega gospodarstva. Glede na mednarodno naravo ladijskega prevoza bi bil globalni sporazum najbolj zaželena in najučinkovitejša metoda za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v mednarodnem pomorskem prevozu. |
| --- | --- |

(13)

Z uvedbo sistema SPP Unije se pričakuje, da se bodo emisije do leta 2030 zmanjšale za do 2 % v primerjavi z nespremenjenim stanjem, skupni neto stroški pa znižali za do 1,2 milijarde EUR, saj bi sistem lahko prispeval k odpravi tržnih ovir, zlasti tistih, povezanih s pomanjkljivimi informacijami o učinkovitosti ladij, in sicer z zagotavljanjem primerljivih in zanesljivih informacij zadevnim trgom o porabi goriva in energetski učinkovitosti. To znižanje stroškov prevoza bi moralo spodbuditi mednarodno trgovino. Poleg tega je zanesljiv sistem SPP osnovni pogoj za vsak tržni ukrep, standard učinkovitosti ali drug ukrep, naj se ta uporablja na ravni Unije ali svetovni ravni. Zagotavlja tudi zanesljive podatke za določitev natančnih ciljev zmanjšanja emisij in oceno napredka glede prispevka pomorskega prevoza k doseganju nizkoogljičnega gospodarstva. Glede na mednarodno naravo ladijskega prevoza bi bil globalni sporazum najbolj zaželena in najučinkovitejša metoda za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v mednarodnem pomorskem prevozu.

| (14) | V spremljanje bi bilo treba vključiti vse plovbe znotraj Unije, vse vstopne plovbe od zadnjega pristanišča zunaj Unije do prvega pristanišča postanka v Uniji in vse izstopne plovbe od pristanišča v Uniji do naslednjega pristanišča postanka zunaj Unije, vključno s plovbo v balastu. Zajeti bi bilo treba tudi emisije CO2 v pristaniščih Unije, vključno z emisijami, ki jih povzročajo ladje, ki so zasidrane ali se premikajo po pristanišču, zlasti ker so na voljo posebni ukrepi za njihovo zmanjšanje ali preprečitev. Ta pravila bi bilo treba uporabljati na nediskriminatoren način za vse ladje ne glede na njihovo zastavo. Ker pa je ta uredba osredotočena na pomorski prevoz, v njej ne bi smele biti določene zahteve glede spremljanja, poročanja in preverjanja za gibanje in dejavnosti ladij, ki niso namenjene prevozu tovora ali potnikov v komercialne namene, kot so čiščenje in poglabljanje morskega dna, lomljenje ledu, polaganje cevi ali dejavnosti v zvezi z napravami na morju. |
| --- | --- |

(14)

V spremljanje bi bilo treba vključiti vse plovbe znotraj Unije, vse vstopne plovbe od zadnjega pristanišča zunaj Unije do prvega pristanišča postanka v Uniji in vse izstopne plovbe od pristanišča v Uniji do naslednjega pristanišča postanka zunaj Unije, vključno s plovbo v balastu. Zajeti bi bilo treba tudi emisije CO2 v pristaniščih Unije, vključno z emisijami, ki jih povzročajo ladje, ki so zasidrane ali se premikajo po pristanišču, zlasti ker so na voljo posebni ukrepi za njihovo zmanjšanje ali preprečitev. Ta pravila bi bilo treba uporabljati na nediskriminatoren način za vse ladje ne glede na njihovo zastavo. Ker pa je ta uredba osredotočena na pomorski prevoz, v njej ne bi smele biti določene zahteve glede spremljanja, poročanja in preverjanja za gibanje in dejavnosti ladij, ki niso namenjene prevozu tovora ali potnikov v komercialne namene, kot so čiščenje in poglabljanje morskega dna, lomljenje ledu, polaganje cevi ali dejavnosti v zvezi z napravami na morju.

| (15) | Da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje za ladje, ki plujejo v manj ugodnih podnebnih razmerah, bi bilo treba dopustiti, da se k podatkom, ki se spremljajo na podlagi te uredbe, dodajo posebne informacije o kategoriji ladje za plovbo v ledu in plovbi te ladje skozi led. |
| --- | --- |

(15)

Da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje za ladje, ki plujejo v manj ugodnih podnebnih razmerah, bi bilo treba dopustiti, da se k podatkom, ki se spremljajo na podlagi te uredbe, dodajo posebne informacije o kategoriji ladje za plovbo v ledu in plovbi te ladje skozi led.

| (16) | Predlagani sistem SPP bi moral biti zaradi zapletene in zelo tehnične narave uvedenih določb ter potrebe po uporabi enotnih pravil po vsej Uniji v obliki uredbe, da se upošteva mednarodna narava pomorskega prevoza s številnimi ladjami, za katere se pričakuje, da bodo priplule v pristanišča različnih držav članic, in olajša izvajanje po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(16)

Predlagani sistem SPP bi moral biti zaradi zapletene in zelo tehnične narave uvedenih določb ter potrebe po uporabi enotnih pravil po vsej Uniji v obliki uredbe, da se upošteva mednarodna narava pomorskega prevoza s številnimi ladjami, za katere se pričakuje, da bodo priplule v pristanišča različnih držav članic, in olajša izvajanje po vsej Uniji.

| (17) | Zanesljiv sistem SPP Unije za ladje bi moral temeljiti na izračunu emisij iz goriva, porabljenega na plovbah v pristanišča Unije in iz njih, saj podatki o prodaji goriva zaradi velike prostornine ladijskih tankov ne bi mogli zagotoviti dovolj natančnih ocen porabe goriva za to posebno področje uporabe. |
| --- | --- |

(17)

Zanesljiv sistem SPP Unije za ladje bi moral temeljiti na izračunu emisij iz goriva, porabljenega na plovbah v pristanišča Unije in iz njih, saj podatki o prodaji goriva zaradi velike prostornine ladijskih tankov ne bi mogli zagotoviti dovolj natančnih ocen porabe goriva za to posebno področje uporabe.

| (18) | Sistem SPP Unije bi moral zajemati tudi druge pomembne informacije, ki omogočajo določitev učinkovitosti ladij ali nadaljnjo analizo vzrokov za nastajanje emisij, pri čemer se spoštuje zaupnost poslovnih ali industrijskih informacij. Sistem SPP Unije je s takim področjem uporabe usklajen tudi z mednarodnimi pobudami za uvedbo standardov učinkovitosti za obstoječe ladje, ki zajemajo tudi operativne ukrepe, in prispeva k odpravi tržnih ovir, povezanih s pomanjkanjem informacij. |
| --- | --- |

(18)

Sistem SPP Unije bi moral zajemati tudi druge pomembne informacije, ki omogočajo določitev učinkovitosti ladij ali nadaljnjo analizo vzrokov za nastajanje emisij, pri čemer se spoštuje zaupnost poslovnih ali industrijskih informacij. Sistem SPP Unije je s takim področjem uporabe usklajen tudi z mednarodnimi pobudami za uvedbo standardov učinkovitosti za obstoječe ladje, ki zajemajo tudi operativne ukrepe, in prispeva k odpravi tržnih ovir, povezanih s pomanjkanjem informacij.

| (19) | Da bi bilo upravno breme za lastnike in upravljavce ladij, zlasti za mala in srednja podjetja, čim manjše ter da bi optimizirali razmerje med stroški in koristmi sistema SPP, ne da bi bil ogrožen cilj zajetja široko prevladujočega deleža emisij toplogrednih plinov iz pomorskega prevoza, bi bilo treba pravila sistema SPP uporabljati samo za velike onesnaževalce. Po podrobni objektivni analizi velikosti in emisij ladij, ki prihajajo v pristanišča Unije in odhajajo iz njih, je bil določen prag bruto tonaže 5 000. Ladje z bruto tonažo 5 000 ali več predstavljajo približno 55 % ladij, ki priplujejo v pristanišča Unije, in predstavljajo približno 90 % z njimi povezanih emisij. S tem nediskriminatornim pragom bi zagotovili zajetje najpomembnejših onesnaževalcev. Nižji prag bi povzročil večje upravno breme, medtem ko bi višji prag omejil zajetje emisij in s tem okoljsko učinkovitost sistema SPP. |
| --- | --- |

(19)

Da bi bilo upravno breme za lastnike in upravljavce ladij, zlasti za mala in srednja podjetja, čim manjše ter da bi optimizirali razmerje med stroški in koristmi sistema SPP, ne da bi bil ogrožen cilj zajetja široko prevladujočega deleža emisij toplogrednih plinov iz pomorskega prevoza, bi bilo treba pravila sistema SPP uporabljati samo za velike onesnaževalce. Po podrobni objektivni analizi velikosti in emisij ladij, ki prihajajo v pristanišča Unije in odhajajo iz njih, je bil določen prag bruto tonaže 5 000. Ladje z bruto tonažo 5 000 ali več predstavljajo približno 55 % ladij, ki priplujejo v pristanišča Unije, in predstavljajo približno 90 % z njimi povezanih emisij. S tem nediskriminatornim pragom bi zagotovili zajetje najpomembnejših onesnaževalcev. Nižji prag bi povzročil večje upravno breme, medtem ko bi višji prag omejil zajetje emisij in s tem okoljsko učinkovitost sistema SPP.

| (20) | Za dodatno zmanjšanje upravnega bremena za lastnike in upravljavce ladij bi morala biti pravila spremljanja osredotočena na CO2 kot najpomembnejši toplogredni plin, ki ga proizvaja pomorski prevoz. |
| --- | --- |

(20)

Za dodatno zmanjšanje upravnega bremena za lastnike in upravljavce ladij bi morala biti pravila spremljanja osredotočena na CO2 kot najpomembnejši toplogredni plin, ki ga proizvaja pomorski prevoz.

| (21) | V pravilih bi bilo treba upoštevati obstoječe zahteve in podatke, ki so že na voljo na ladjah; lastnikom ladij bi bilo zato treba omogočiti, da izberejo eno od naslednjih štirih metod za spremljanje: uporabo dobavnic za gorivo, spremljanje tanka z ladijskim gorivom, merilnike pretoka za upoštevne procese izgorevanja ali neposredne meritve emisij. Izbira metode in dodatne podrobnosti o uporabi izbrane metode bi morale biti navedene v načrtu za spremljanje, specifičnem za vsako ladjo. |
| --- | --- |

(21)

V pravilih bi bilo treba upoštevati obstoječe zahteve in podatke, ki so že na voljo na ladjah; lastnikom ladij bi bilo zato treba omogočiti, da izberejo eno od naslednjih štirih metod za spremljanje: uporabo dobavnic za gorivo, spremljanje tanka z ladijskim gorivom, merilnike pretoka za upoštevne procese izgorevanja ali neposredne meritve emisij. Izbira metode in dodatne podrobnosti o uporabi izbrane metode bi morale biti navedene v načrtu za spremljanje, specifičnem za vsako ladjo.

| (22) | Vsako družbo, ki je v celotnem poročevalnem obdobju odgovorna za ladjo, ki opravlja dejavnosti ladijskega prevoza, bi bilo treba šteti za odgovorno za vse obveznosti glede spremljanja in poročanja v tistem poročevalnem obdobju, vključno s predložitvijo zadovoljivo preverjenega poročila o emisijah. V primeru zamenjave družbe bi nova družba morala biti odgovorna samo za obveznosti spremljanja in poročanja v zvezi s poročevalnim obdobjem, v katerem je prišlo do zamenjave družbe. Za lažje izpolnjevanje teh obveznosti bi morala nova družba prejeti izvod zadnjega načrta za spremljanje in morebitno listino o skladnosti. |
| --- | --- |

(22)

Vsako družbo, ki je v celotnem poročevalnem obdobju odgovorna za ladjo, ki opravlja dejavnosti ladijskega prevoza, bi bilo treba šteti za odgovorno za vse obveznosti glede spremljanja in poročanja v tistem poročevalnem obdobju, vključno s predložitvijo zadovoljivo preverjenega poročila o emisijah. V primeru zamenjave družbe bi nova družba morala biti odgovorna samo za obveznosti spremljanja in poročanja v zvezi s poročevalnim obdobjem, v katerem je prišlo do zamenjave družbe. Za lažje izpolnjevanje teh obveznosti bi morala nova družba prejeti izvod zadnjega načrta za spremljanje in morebitno listino o skladnosti.

| (23) | Drugi toplogredni plini, povzročitelji sprememb podnebnega ravnovesja ali onesnaževala zraka na tej stopnji ne bi smeli biti zajeti s sistemom SPP Unije, sicer bi bilo treba namestiti merilno opremo, ki ni dovolj zanesljiva ali komercialno razpoložljiva, kar bi lahko oviralo izvajanje sistema SPP Unije. |
| --- | --- |

(23)

Drugi toplogredni plini, povzročitelji sprememb podnebnega ravnovesja ali onesnaževala zraka na tej stopnji ne bi smeli biti zajeti s sistemom SPP Unije, sicer bi bilo treba namestiti merilno opremo, ki ni dovolj zanesljiva ali komercialno razpoložljiva, kar bi lahko oviralo izvajanje sistema SPP Unije.

| (24) | Mednarodna konvencija IMO za preprečevanje onesnaževanja z ladij (MARPOL) določa obvezno uporabo EEDI za nove ladje in uporabe SEEMP za vso svetovno floto. |
| --- | --- |

(24)

Mednarodna konvencija IMO za preprečevanje onesnaževanja z ladij (MARPOL) določa obvezno uporabo EEDI za nove ladje in uporabe SEEMP za vso svetovno floto.

| (25) | Da bi bilo upravno breme za lastnike in upravljavce ladij čim manjše, bi bilo treba poročanje in objavo sporočenih informacij organizirati na letni ravni. Vprašanja zaupnosti bi bilo treba rešiti z omejitvijo objave emisij, porabe goriva in informacij v zvezi z učinkovitostjo na letna povprečja in zbirne podatke. Za zagotovitev, da zaščita legitimnih gospodarskih interesov, ki imajo prednost pred javnim interesom za razkritje, ni ogrožena, bi bilo treba v izjemnih primerih na zahtevo družbe uporabiti drugačno raven agregiranja podatkov. Podatke, sporočene Komisiji, bi bilo treba združiti s statistiko, če so ti podatki pomembni za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike v skladu s Sklepom Komisije 2012/504/EU (6). |
| --- | --- |

(25)

Da bi bilo upravno breme za lastnike in upravljavce ladij čim manjše, bi bilo treba poročanje in objavo sporočenih informacij organizirati na letni ravni. Vprašanja zaupnosti bi bilo treba rešiti z omejitvijo objave emisij, porabe goriva in informacij v zvezi z učinkovitostjo na letna povprečja in zbirne podatke. Za zagotovitev, da zaščita legitimnih gospodarskih interesov, ki imajo prednost pred javnim interesom za razkritje, ni ogrožena, bi bilo treba v izjemnih primerih na zahtevo družbe uporabiti drugačno raven agregiranja podatkov. Podatke, sporočene Komisiji, bi bilo treba združiti s statistiko, če so ti podatki pomembni za razvoj, pripravo in izkazovanje evropske statistike v skladu s Sklepom Komisije 2012/504/EU (6).

| (26) | S preverjanjem, ki ga izvajajo akreditirani preveritelji, bi bilo treba zagotoviti, da so načrti za spremljanje in poročila o emisijah pravilni ter v skladu z zahtevami, določenimi v tej uredbi. Kot pomemben element za poenostavitev preverjanja bi morali preveritelji preverjati verodostojnost podatkov, tako da bi sporočene podatke primerjali z ocenjenimi podatki na podlagi podatkov sledenja ladje in njenih značilnosti. Take ocene bi lahko zagotovila Komisija. Da se zagotovi nepristranskost, bi morali biti preveritelji neodvisni in usposobljeni pravni subjekti, ki bi jih morali akreditirati nacionalni akreditacijski organi, ustanovljeni v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

(26)

S preverjanjem, ki ga izvajajo akreditirani preveritelji, bi bilo treba zagotoviti, da so načrti za spremljanje in poročila o emisijah pravilni ter v skladu z zahtevami, določenimi v tej uredbi. Kot pomemben element za poenostavitev preverjanja bi morali preveritelji preverjati verodostojnost podatkov, tako da bi sporočene podatke primerjali z ocenjenimi podatki na podlagi podatkov sledenja ladje in njenih značilnosti. Take ocene bi lahko zagotovila Komisija. Da se zagotovi nepristranskost, bi morali biti preveritelji neodvisni in usposobljeni pravni subjekti, ki bi jih morali akreditirati nacionalni akreditacijski organi, ustanovljeni v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

| (27) | Listino o skladnosti, ki jo izda preveritelj, bi bilo treba hraniti na ladji, da se dokaže skladnost z obveznostmi za spremljanje, poročanje in preverjanje. Preveritelji bi morali o izdaji takih listin obvestiti Komisijo. |
| --- | --- |

(27)

Listino o skladnosti, ki jo izda preveritelj, bi bilo treba hraniti na ladji, da se dokaže skladnost z obveznostmi za spremljanje, poročanje in preverjanje. Preveritelji bi morali o izdaji takih listin obvestiti Komisijo.

| (28) | Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA) bi morala v okviru svojih nalog na podlagi izkušenj iz podobnih nalog, povezanih s pomorsko varnostjo, pomagati Komisiji z izvajanjem določenih nalog. |
| --- | --- |

(28)

Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA) bi morala v okviru svojih nalog na podlagi izkušenj iz podobnih nalog, povezanih s pomorsko varnostjo, pomagati Komisiji z izvajanjem določenih nalog.

| (29) | Izvrševanje obveznosti v zvezi s sistemom SPP, bi moralo temeljiti na obstoječih instrumentih, namreč tistih, uvedenih na podlagi Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8) ter Direktive 2009/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9), ter na informacijah o izdaji dokumentov o skladnosti. Dokument, s katerim je potrjeno, da ladja izpolnjuje obveznosti glede spremljanja in poročanja, bi bilo treba dodati na seznam spričeval in dokumentov iz Priloge IV k Direktivi 2009/16/ES. |
| --- | --- |

(29)

Izvrševanje obveznosti v zvezi s sistemom SPP, bi moralo temeljiti na obstoječih instrumentih, namreč tistih, uvedenih na podlagi Direktive 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8) ter Direktive 2009/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9), ter na informacijah o izdaji dokumentov o skladnosti. Dokument, s katerim je potrjeno, da ladja izpolnjuje obveznosti glede spremljanja in poročanja, bi bilo treba dodati na seznam spričeval in dokumentov iz Priloge IV k Direktivi 2009/16/ES.

| (30) | Države članice bi si morale prizadevati za izvajanje inšpekcijskih pregledov ladij, ki priplujejo v pristanišča v njihovi pristojnosti in za katere določene potrebne informacije glede listine o skladnosti niso na voljo. |
| --- | --- |

(30)

Države članice bi si morale prizadevati za izvajanje inšpekcijskih pregledov ladij, ki priplujejo v pristanišča v njihovi pristojnosti in za katere določene potrebne informacije glede listine o skladnosti niso na voljo.

| (31) | Ob neupoštevanju določb te uredbe bi bilo treba uporabiti kazni. Države članice bi morale določiti pravila o teh kaznih. Te kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. |
| --- | --- |

(31)

Ob neupoštevanju določb te uredbe bi bilo treba uporabiti kazni. Države članice bi morale določiti pravila o teh kaznih. Te kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

| (32) | Za ladje, ki v dveh ali več zaporednih poročevalnih obdobjih niso izpolnjevale zahtev glede spremljanja in poročanja, in če se z drugimi izvršilnimi ukrepi ni zagotovilo skladnosti, je primerno določiti možnost izgona. Tak ukrep bi bilo treba uporabljati na tak način, da bi bilo mogoče stanje neskladnosti popraviti v razumnem času. |
| --- | --- |

(32)

Za ladje, ki v dveh ali več zaporednih poročevalnih obdobjih niso izpolnjevale zahtev glede spremljanja in poročanja, in če se z drugimi izvršilnimi ukrepi ni zagotovilo skladnosti, je primerno določiti možnost izgona. Tak ukrep bi bilo treba uporabljati na tak način, da bi bilo mogoče stanje neskladnosti popraviti v razumnem času.

| (33) | Države članice, ki na svojem ozemlju nimajo pomorskih pristanišč in nimajo ladij, ki bi plule pod njihovo zastavo in spadale na področje uporabe te uredbe, ali ki so prenehale voditi nacionalni register ladij, bi morale imeti možnost odstopanja od določb te uredbe v zvezi s kaznimi, v koliko pod njihovo zastavo ne pluje nobena taka ladja. |
| --- | --- |

(33)

Države članice, ki na svojem ozemlju nimajo pomorskih pristanišč in nimajo ladij, ki bi plule pod njihovo zastavo in spadale na področje uporabe te uredbe, ali ki so prenehale voditi nacionalni register ladij, bi morale imeti možnost odstopanja od določb te uredbe v zvezi s kaznimi, v koliko pod njihovo zastavo ne pluje nobena taka ladja.

| (34) | Sistem SPP Unije bi se moral uporabljati kot model za izvajanje globalnega sistema SPP. Zaželen je globalni sistem SPP, saj bi ga bilo mogoče zaradi njegovega širšega področja uporabe šteti za učinkovitejšega. V tem okviru in z namenom lažjega oblikovanja mednarodnih pravil v okviru organizacije IMO za spremljanje emisij toplogrednih plinov iz pomorskega prevoza, poročanje o njih in njihovo preverjanje bi morala Komisija ustrezne informacije o izvajanju te uredbe redno sporočati organizaciji IMO in drugim ustreznim mednarodnim organom ter organizaciji IMO posredovati ustrezne predloge. Če se doseže dogovor o globalnem sistemu SPP, bi morala Komisija znova pregledati sistem SPP Unije z namenom, da se ga uskladi z globalnim sistemom SPP. |
| --- | --- |

(34)

Sistem SPP Unije bi se moral uporabljati kot model za izvajanje globalnega sistema SPP. Zaželen je globalni sistem SPP, saj bi ga bilo mogoče zaradi njegovega širšega področja uporabe šteti za učinkovitejšega. V tem okviru in z namenom lažjega oblikovanja mednarodnih pravil v okviru organizacije IMO za spremljanje emisij toplogrednih plinov iz pomorskega prevoza, poročanje o njih in njihovo preverjanje bi morala Komisija ustrezne informacije o izvajanju te uredbe redno sporočati organizaciji IMO in drugim ustreznim mednarodnim organom ter organizaciji IMO posredovati ustrezne predloge. Če se doseže dogovor o globalnem sistemu SPP, bi morala Komisija znova pregledati sistem SPP Unije z namenom, da se ga uskladi z globalnim sistemom SPP.

| (35) | Da se upošteva ustrezna mednarodna pravila ter mednarodni in evropski standardi, pa tudi tehnološki in znanstveni razvoj, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v zvezi s pregledom določenih tehničnih vidikov spremljanja emisij CO2 z ladij in poročanja o njih ter nadaljnjo določitvijo pravil za preverjanje poročil o emisijah in akreditacijo preveriteljev. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se zadevni dokumenti posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu sočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(35)

Da se upošteva ustrezna mednarodna pravila ter mednarodni in evropski standardi, pa tudi tehnološki in znanstveni razvoj, bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v zvezi s pregledom določenih tehničnih vidikov spremljanja emisij CO2 z ladij in poročanja o njih ter nadaljnjo določitvijo pravil za preverjanje poročil o emisijah in akreditacijo preveriteljev. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se zadevni dokumenti posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu sočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (36) | Za zagotovitev enotnih pogojev za uporabo standardnih predlog za spremljanje emisij CO2 in drugih ustreznih informacij, za uporabo avtomatiziranih sistemov ali standardnih elektronskih predlog za skladno poročanje o emisijah CO2 in drugih ustreznih informacijah Komisiji in zadevnim organom držav zastave ter za določitev tehničnih pravil, ki določajo parametre, ki se uporabljajo za kategorije ladij, ki niso potniške ladje, ladje ro-ro ali kontejnerske ladje, in za pregled teh parametrov bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (10). |
| --- | --- |

(36)

Za zagotovitev enotnih pogojev za uporabo standardnih predlog za spremljanje emisij CO2 in drugih ustreznih informacij, za uporabo avtomatiziranih sistemov ali standardnih elektronskih predlog za skladno poročanje o emisijah CO2 in drugih ustreznih informacijah Komisiji in zadevnim organom držav zastave ter za določitev tehničnih pravil, ki določajo parametre, ki se uporabljajo za kategorije ladij, ki niso potniške ladje, ladje ro-ro ali kontejnerske ladje, in za pregled teh parametrov bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (10).

| (37) | Ker cilja te uredbe, in sicer spremljati emisije CO2 z ladij, poročati o njih in jih preverjati, kar je prvi korak postopnega pristopa k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči zaradi mednarodne narave pomorskega prevoza, temveč se zaradi njegovega obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(37)

Ker cilja te uredbe, in sicer spremljati emisije CO2 z ladij, poročati o njih in jih preverjati, kar je prvi korak postopnega pristopa k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči zaradi mednarodne narave pomorskega prevoza, temveč se zaradi njegovega obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (38) | Pravila o vzpostavitvi sistema SPP bi morala biti v skladu z Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11) ter Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (12). |
| --- | --- |

(38)

Pravila o vzpostavitvi sistema SPP bi morala biti v skladu z Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11) ter Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (12).

| (39) | Ta uredba bi morala začeti veljati 1. julija 2015, da se državam članicam in zadevnim déležnikom zagotovi dovolj časa za sprejetje potrebnih ukrepov za učinkovito uporabo te uredbe pred prvim poročevalnim obdobjem, ki se začne 1. januarja 2018 – |
| --- | --- |

(39)

Ta uredba bi morala začeti veljati 1. julija 2015, da se državam članicam in zadevnim déležnikom zagotovi dovolj časa za sprejetje potrebnih ukrepov za učinkovito uporabo te uredbe pred prvim poročevalnim obdobjem, ki se začne 1. januarja 2018 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa pravila za natančno spremljanje emisij ogljikovega dioksida (CO2) in drugih relevantnih informacij z ladij, ki priplujejo v pristanišče pod jurisdikcijo države članice, so v njem ali odplujejo iz njega, poročanje o emisijah in zadevnih informacijah ter njihovo preverjanje zaradi spodbujanja stroškovno učinkovitega zmanjševanja emisij CO2 iz pomorskega prevoza.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za ladje z bruto tonažo 5 000 ali več v zvezi z emisijami CO2, ki jih spustijo med njihovimi plovbami od njihovega zadnjega pristanišča postanka do pristanišča postanka pod jurisdikcijo države članice in od pristanišča postanka pod jurisdikcijo države članice do naslednjega pristanišča postanka, kot tudi v samih pristaniščih postanka pod jurisdikcijo države članice.

2.   Ta uredba se ne uporablja za vojne ladje, pomožne ladje mornarice, ribiške ladje ali ladje za predelavo rib, lesene ladje enostavne gradnje, ladje brez mehanskega pogona ali državne ladje, ki se uporabljajo za nekomercialne namene.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „emisije CO2“ pomeni izpust CO2 v ozračje z ladij; |
| --- | --- |

(a)

„emisije CO2“ pomeni izpust CO2 v ozračje z ladij;

| (b) | „pristanišče postanka“ pomeni pristanišče, v katerem se ladja ustavi, da natovori ali raztovori tovor ali da vkrca ali izkrca potnike; posledično so izvzeti postanki, namenjeni izključno oskrbi z gorivom ali zalogami, menjavi posadke, postankom v suhem doku ali popravilom ladje in/ali njene opreme, postanki v pristanišču, ker ladja potrebuje pomoč ali je v stiski, prevozi z ene ladje na drugo izven pristanišč ter postanki, ki so namenjeni izključno iskanju zavetja pred slabim vremenom ali so potrebni zaradi dejavnosti iskanja in reševanja; |
| --- | --- |

(b)

„pristanišče postanka“ pomeni pristanišče, v katerem se ladja ustavi, da natovori ali raztovori tovor ali da vkrca ali izkrca potnike; posledično so izvzeti postanki, namenjeni izključno oskrbi z gorivom ali zalogami, menjavi posadke, postankom v suhem doku ali popravilom ladje in/ali njene opreme, postanki v pristanišču, ker ladja potrebuje pomoč ali je v stiski, prevozi z ene ladje na drugo izven pristanišč ter postanki, ki so namenjeni izključno iskanju zavetja pred slabim vremenom ali so potrebni zaradi dejavnosti iskanja in reševanja;

| (c) | „plovba“ pomeni vsako gibanje ladje, ki se začne ali konča v pristanišču postanka in je namenjeno prevozu potnikov ali tovora v komercialne namene; |
| --- | --- |

(c)

„plovba“ pomeni vsako gibanje ladje, ki se začne ali konča v pristanišču postanka in je namenjeno prevozu potnikov ali tovora v komercialne namene;

| (d) | „družba“ pomeni lastnika ladje ali katero koli drugo organizacijo ali osebo, kot je upravljavec ali zakupnik ladje brez posadke, ki je od lastnika ladje prevzela odgovornost za upravljanje ladje; |
| --- | --- |

(d)

„družba“ pomeni lastnika ladje ali katero koli drugo organizacijo ali osebo, kot je upravljavec ali zakupnik ladje brez posadke, ki je od lastnika ladje prevzela odgovornost za upravljanje ladje;

| (e) | „bruto tonaža“ pomeni bruto tonažo, izračunano v skladu s predpisi o izmeri tonaže iz Priloge 1 k Mednarodni konvenciji o izmeri tonaže ladij, ki jo je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO) v Londonu 23. junija 1969 ali katere koli konvencije, ki jo je nasledila; |
| --- | --- |

(e)

„bruto tonaža“ pomeni bruto tonažo, izračunano v skladu s predpisi o izmeri tonaže iz Priloge 1 k Mednarodni konvenciji o izmeri tonaže ladij, ki jo je sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO) v Londonu 23. junija 1969 ali katere koli konvencije, ki jo je nasledila;

| (f) | „preveritelj“ pomeni pravni subjekt, ki izvaja dejavnosti preverjanja in ga je akreditiral nacionalni akreditacijski organ v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 in to uredbo; |
| --- | --- |

(f)

„preveritelj“ pomeni pravni subjekt, ki izvaja dejavnosti preverjanja in ga je akreditiral nacionalni akreditacijski organ v skladu z Uredbo (ES) št. 765/2008 in to uredbo;

| (g) | „preverjanje“ pomeni dejavnosti, ki jih izvaja preveritelj za oceno skladnosti dokumentov, ki jih predloži družba, z zahtevami iz te uredbe; |
| --- | --- |

(g)

„preverjanje“ pomeni dejavnosti, ki jih izvaja preveritelj za oceno skladnosti dokumentov, ki jih predloži družba, z zahtevami iz te uredbe;

| (h) | „listina o skladnosti“ pomeni dokument za posamezno ladjo, ki ga družbi izda preveritelj in ki potrjuje, da je ta ladja v določenem poročevalnem obdobju izpolnjevala zahteve iz te uredbe; |
| --- | --- |

(h)

„listina o skladnosti“ pomeni dokument za posamezno ladjo, ki ga družbi izda preveritelj in ki potrjuje, da je ta ladja v določenem poročevalnem obdobju izpolnjevala zahteve iz te uredbe;

| (i) | „druge pomembne informacije“ pomeni informacije v zvezi z emisijami CO2 iz porabe goriva, opravljeno prevozno dejavnostjo in energetsko učinkovitostjo ladij, ki omogočajo analizo trendov emisij in oceno delovanja ladij; |
| --- | --- |

(i)

„druge pomembne informacije“ pomeni informacije v zvezi z emisijami CO2 iz porabe goriva, opravljeno prevozno dejavnostjo in energetsko učinkovitostjo ladij, ki omogočajo analizo trendov emisij in oceno delovanja ladij;

| (j) | „faktor emisije“ pomeni povprečno stopnjo emisije toplogrednega plina glede na podatke o dejavnosti toka vira ob predvidevanju popolne oksidacije za izgorevanje in popolne pretvorbe za vse druge kemijske reakcije; |
| --- | --- |

(j)

„faktor emisije“ pomeni povprečno stopnjo emisije toplogrednega plina glede na podatke o dejavnosti toka vira ob predvidevanju popolne oksidacije za izgorevanje in popolne pretvorbe za vse druge kemijske reakcije;

| (k) | „negotovost“ pomeni parameter, povezan z rezultatom določitve količine, ki opredeljuje razpršenost vrednosti, ki bi se lahko utemeljeno pripisale posamezni količini, vključno z učinki sistematičnih in naključnih faktorjev, pri čemer je izražena v odstotkih in opisuje interval zaupanja pri povprečni vrednosti, ki sestavlja 95 % vrednosti ob upoštevanju nesimetričnosti razdelitve vrednosti; |
| --- | --- |

(k)

„negotovost“ pomeni parameter, povezan z rezultatom določitve količine, ki opredeljuje razpršenost vrednosti, ki bi se lahko utemeljeno pripisale posamezni količini, vključno z učinki sistematičnih in naključnih faktorjev, pri čemer je izražena v odstotkih in opisuje interval zaupanja pri povprečni vrednosti, ki sestavlja 95 % vrednosti ob upoštevanju nesimetričnosti razdelitve vrednosti;

| (l) | „konservativno“ pomeni, da je opredeljena skupina domnev, da se preprečijo prenizke ocene letnih emisij ali previsoke ocene razdalj ali količin prepeljanega tovora; |
| --- | --- |

(l)

„konservativno“ pomeni, da je opredeljena skupina domnev, da se preprečijo prenizke ocene letnih emisij ali previsoke ocene razdalj ali količin prepeljanega tovora;

| (m) | „poročevalno obdobje“ pomeni eno koledarsko leto, v katerem je treba spremljati emisije CO2 in poročati o njih. Za plovbe, ki se začnejo v enem in končajo v drugem koledarskem letu, se podatki, pridobljeni pri spremljanju in poročanju, upoštevajo pri zadevnem prvem koledarskem letu; |
| --- | --- |

(m)

„poročevalno obdobje“ pomeni eno koledarsko leto, v katerem je treba spremljati emisije CO2 in poročati o njih. Za plovbe, ki se začnejo v enem in končajo v drugem koledarskem letu, se podatki, pridobljeni pri spremljanju in poročanju, upoštevajo pri zadevnem prvem koledarskem letu;

| (n) | „zasidrana ladja“ pomeni ladjo, ki je varno privezana ali zasidrana v pristanišču, ki spada pod jurisdikcijo države članice, med natovarjanjem, iztovarjanjem ali oskrbo, vključno s časom, ko ne potekajo postopki v zvezi s tovorom; |
| --- | --- |

(n)

„zasidrana ladja“ pomeni ladjo, ki je varno privezana ali zasidrana v pristanišču, ki spada pod jurisdikcijo države članice, med natovarjanjem, iztovarjanjem ali oskrbo, vključno s časom, ko ne potekajo postopki v zvezi s tovorom;

| (o) | „kategorija ladje za plovbo v ledu“ pomeni oznako, ki jo ladji dodelijo pristojni nacionalni organi države zastave ali organizacija, priznana s strani te države, in ki kaže, da je ladja namenjena plovbi v ledu. |
| --- | --- |

(o)

„kategorija ladje za plovbo v ledu“ pomeni oznako, ki jo ladji dodelijo pristojni nacionalni organi države zastave ali organizacija, priznana s strani te države, in ki kaže, da je ladja namenjena plovbi v ledu.

POGLAVJE II

SPREMLJANJE IN POROČANJE

Oddelek 1

NAČELA IN METODE ZA SPREMLJANJE IN POROČANJE

Člen 4

Splošna načela za spremljanje in poročanje

1.   Družbe v skladu s členi 8 do 12 za vsako od svojih ladij med poročevalnim obdobjem spremljajo ustrezne parametre in poročajo o njih. To spremljanje in poročanje izvajajo v vseh pristaniščih pod jurisdikcijo države članice in za vse plovbe v pristanišče pod jurisdikcijo države članice ali iz njega.

2.   Spremljanje in poročanje sta celovita in zajemata emisije CO2 iz izgorevanja goriv, ko so ladje na morju ali zasidrane. Družbe izvajajo ustrezne ukrepe za preprečevanje kakršnih koli vrzeli v podatkih v poročevalnem obdobju.

3.   Spremljanje in poročanje sta skladna in primerljiva. V ta namen družbe uporabljajo enake metodologije spremljanja in nize podatkov, za katere veljajo spremembe, ki jih oceni preveritelj.

4.   Družbe pridobijo, zapišejo, zberejo, analizirajo in dokumentirajo podatke, pridobljene pri spremljanju, vključno s predpostavkami, sklicevanji, faktorji emisije in podatki o dejavnosti, na pregleden način, ki preveritelju omogoča ponovitev določanja emisij CO2.

5.   Družbe zagotovijo, da določanje emisij CO2 ni niti sistematično niti zavestno netočno. Vire netočnosti opredelijo in jih zmanjšajo.

6.   Družbe omogočijo razumno zagotavljanje celovitosti podatkov o emisijah CO2, ki jih je treba spremljati in o njih poročati.

7.   Družbe si pri njihovem naknadnem spremljanju in poročanju prizadevajo upoštevati priporočila iz poročil o preverjanju, izdanih v skladu s členom 13(3) ali (4).

Člen 5

Metode za spremljanje emisij CO2 in drugih pomembnih informacij

1.   Za namene člena 4(1), (2) in (3) družbe za vsako od svojih ladij določijo emisije CO2 v skladu s katero koli od metod, določenih v Prilogi I, in spremljajo druge pomembne informacije v skladu s katerim koli od pravil, določenih v Prilogi II ali sprejetih na njeni podlagi.

2.   Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 23 sprejme delegirane akte za spremembo metod iz Priloge I in pravil iz Priloge II, da se tako upoštevajo ustrezna mednarodna pravila ter mednarodni in evropski standardi. Na Komisijo se tudi prenese pooblastilo, da v skladu s členom 23 sprejme delegirane akte za spremembo prilog I in II, da se zaradi tehnološkega in znanstvenega razvoja natančneje določijo elementi metod za spremljanje, določenih v navedenih prilogah.

Oddelek 2

NAČRT ZA SPREMLJANJE

Člen 6

Vsebina in predložitev načrta za spremljanje

1.   Družbe do 31. avgusta 2017 preveriteljem predložijo načrt za spremljanje za vsako od svojih ladij, v katerem je navedena metoda, izbrana za spremljanje emisij CO2 in drugih relevantnih informacij ter poročanje o njih.

2.   Ne glede na odstavek 1 družba za ladje, ki bodo prvič spadale v področje uporabe te uredbe po 31. avgustu 2017, preveritelju predloži načrt za spremljanje nemudoma, najpozneje pa dva meseca po prvem postanku vsake ladje v pristanišču pod jurisdikcijo države članice.

3.   Načrt za spremljanje vsebuje celovito in pregledno dokumentacijo metodologije spremljanja zadevne ladje ter vsebuje vsaj naslednje elemente:

| (a) | identifikacijo in vrsto ladje, vključno z njenim imenom, njeno identifikacijsko številko IMO, njenim pristaniščem vpisa ali matičnim pristaniščem in imenom lastnika ladje; |
| --- | --- |

(a)

identifikacijo in vrsto ladje, vključno z njenim imenom, njeno identifikacijsko številko IMO, njenim pristaniščem vpisa ali matičnim pristaniščem in imenom lastnika ladje;

| (b) | ime družbe ter naslov, telefonsko številko in naslov elektronske pošte kontaktne osebe; |
| --- | --- |

(b)

ime družbe ter naslov, telefonsko številko in naslov elektronske pošte kontaktne osebe;

| (c) | opis naslednjih virov emisij CO2 na ladji: glavnih motorjev, pomožnih motorjev, plinskih turbin, kotlov in generatorjev inertnega plina ter vrst goriva, ki se uporabljajo; |
| --- | --- |

(c)

opis naslednjih virov emisij CO2 na ladji: glavnih motorjev, pomožnih motorjev, plinskih turbin, kotlov in generatorjev inertnega plina ter vrst goriva, ki se uporabljajo;

| (d) | opis postopkov, sistemov in odgovornosti, ki se uporabljajo za posodobitev seznama virov emisij CO2 v poročevalnem obdobju; |
| --- | --- |

(d)

opis postopkov, sistemov in odgovornosti, ki se uporabljajo za posodobitev seznama virov emisij CO2 v poročevalnem obdobju;

| (e) | opis postopkov, ki se uporabljajo za spremljanje celovitosti seznama plovb; |
| --- | --- |

(e)

opis postopkov, ki se uporabljajo za spremljanje celovitosti seznama plovb;

| (f) | opis postopkov za spremljanje porabe goriva ladje, vključno s/z:






  (i) | metodo, izbrano izmed metod v Prilogi I, za izračun porabe goriva vsakega vira emisije CO2, skupaj z opisom uporabljene merilne opreme, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- | --- |

(f)

opis postopkov za spremljanje porabe goriva ladje, vključno s/z:

(i)

metodo, izbrano izmed metod v Prilogi I, za izračun porabe goriva vsakega vira emisije CO2, skupaj z opisom uporabljene merilne opreme, kadar je to ustrezno;

| (ii) | postopki za merjenje polnjenja z gorivom in goriva v tankih, opisom uporabljene merilne opreme in postopkov za evidentiranje, priklic, prenos in shranjevanje informacij o meritvah, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

(ii)

postopki za merjenje polnjenja z gorivom in goriva v tankih, opisom uporabljene merilne opreme in postopkov za evidentiranje, priklic, prenos in shranjevanje informacij o meritvah, kadar je to ustrezno;

| (iii) | metodo, izbrano za določitev gostote, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

(iii)

metodo, izbrano za določitev gostote, kadar je to ustrezno;

| (iv) | postopkom za zagotovitev, da je skupna negotovost meritev goriva skladna z zahtevami iz te uredbe, po možnosti s sklicevanjem na nacionalne zakone, določbe v pogodbah s strankami ali standarde točnosti dobavitelja goriva; |
| --- | --- |

(iv)

postopkom za zagotovitev, da je skupna negotovost meritev goriva skladna z zahtevami iz te uredbe, po možnosti s sklicevanjem na nacionalne zakone, določbe v pogodbah s strankami ali standarde točnosti dobavitelja goriva;

| (g) | enotne faktorje emisije, uporabljene za vsako vrsto goriva, ali – v primeru alternativnih goriv – metodologije za določitev faktorjev emisije, vključno z metodologijo za vzorčenje, metodami analize in opisom uporabljenih laboratorijev z akreditacijo teh laboratorijev po standardu ISO 17025, če ta obstaja; |
| --- | --- |

(g)

enotne faktorje emisije, uporabljene za vsako vrsto goriva, ali – v primeru alternativnih goriv – metodologije za določitev faktorjev emisije, vključno z metodologijo za vzorčenje, metodami analize in opisom uporabljenih laboratorijev z akreditacijo teh laboratorijev po standardu ISO 17025, če ta obstaja;

| (h) | opis postopkov za določanje podatkov o dejavnosti po posameznih plovbah, vključno s:






  (i) | postopki, odgovornostmi in podatkovnimi viri za določitev in evidentiranje razdalje; |
| --- | --- | --- |

(h)

opis postopkov za določanje podatkov o dejavnosti po posameznih plovbah, vključno s:

(i)

postopki, odgovornostmi in podatkovnimi viri za določitev in evidentiranje razdalje;

| (ii) | postopki, odgovornostmi, formulami in podatkovnimi viri za določitev in evidentiranje prepeljanega tovora in števila potnikov, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

(ii)

postopki, odgovornostmi, formulami in podatkovnimi viri za določitev in evidentiranje prepeljanega tovora in števila potnikov, kadar je to ustrezno;

| (iii) | postopki, odgovornostmi, formulami in podatkovnimi viri za določitev in evidentiranje časa, preživetega na morju med pristaniščem odhoda in pristaniščem prihoda; |
| --- | --- |

(iii)

postopki, odgovornostmi, formulami in podatkovnimi viri za določitev in evidentiranje časa, preživetega na morju med pristaniščem odhoda in pristaniščem prihoda;

| (i) | opis metode, ki jo je treba uporabiti za določitev nadomestnih podatkov za zapolnitev vrzeli v podatkih; |
| --- | --- |

(i)

opis metode, ki jo je treba uporabiti za določitev nadomestnih podatkov za zapolnitev vrzeli v podatkih;

| (j) | zapisni list za revizijo, v katerem se beležijo vse podrobnosti zgodovine revizij. |
| --- | --- |

(j)

zapisni list za revizijo, v katerem se beležijo vse podrobnosti zgodovine revizij.

4.   Načrt za spremljanje lahko vsebuje tudi informacije o kategoriji ladje za plovbo v ledu in/ali postopke, odgovornosti, formule in podatkovne vire za določitev in evidentiranje preplute razdalje in časa, porabljenega za plovbo skozi led.

5.   Družbe uporabljajo standardizirane načrte za spremljanje, pripravljene na podlagi predlog. Te predloge, vključno s tehničnimi pravili za njihovo enotno uporabo, določi Komisija z izvedbenimi akti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 24(2).

Člen 7

Spremembe načrta za spremljanje

1.   Družbe redno in vsaj letno preverjajo, ali se v načrtu za spremljanje ladje upoštevata narava in delovanje ladje ter ali je metodologijo spremljanja mogoče izboljšati.

2.   Družbe spremenijo načrt za spremljanje v vseh naslednjih primerih:

| (a) | ob zamenjavi družbe; |
| --- | --- |

(a)

ob zamenjavi družbe;

| (b) | ob pojavu novih emisij CO2 zaradi novih virov emisij ali zaradi uporabe novih goriv, ki v načrt za spremljanje še niso vključena; |
| --- | --- |

(b)

ob pojavu novih emisij CO2 zaradi novih virov emisij ali zaradi uporabe novih goriv, ki v načrt za spremljanje še niso vključena;

| (c) | kadar se zaradi uporabe novih vrst merilne opreme, novih metod vzorčenja ali metod analize ali iz drugih razlogov spremeni razpoložljivost podatkov, kar lahko vpliva na natančnost pri določanju emisij CO2; |
| --- | --- |

(c)

kadar se zaradi uporabe novih vrst merilne opreme, novih metod vzorčenja ali metod analize ali iz drugih razlogov spremeni razpoložljivost podatkov, kar lahko vpliva na natančnost pri določanju emisij CO2;

| (d) | kadar je bilo ugotovljeno, da so podatki, ki izhajajo iz uporabljene metode spremljanja, nepravilni; |
| --- | --- |

(d)

kadar je bilo ugotovljeno, da so podatki, ki izhajajo iz uporabljene metode spremljanja, nepravilni;

| (e) | kadar se za kateri koli del načrta za spremljanje ugotovi, da ni v skladu z zahtevami te uredbe, in ga mora družba v skladu s členom 13(1) spremeniti. |
| --- | --- |

(e)

kadar se za kateri koli del načrta za spremljanje ugotovi, da ni v skladu z zahtevami te uredbe, in ga mora družba v skladu s členom 13(1) spremeniti.

3.   Družbe brez nepotrebnega odlašanja obvestijo preveritelje o vseh predlogih za spremembo načrta za spremljanje.

4.   Spremembe načrta za spremljanje iz točk (b), (c) in (d) odstavka 2 tega člena mora oceniti preveritelj v skladu s členom 13(1). Preveritelj na podlagi ocene družbo obvesti o morebitni skladnosti teh sprememb.

Oddelek 3

SPREMLJANJE EMISIJ CO2 IN DRUGIH POMEMBNIH INFORMACIJ

Člen 8

Spremljanje dejavnosti v poročevalnem obdobju

Družbe od 1. januarja 2018 na podlagi načrta za spremljanje, ocenjenega v skladu s členom 13(1), spremljajo emisije CO2 za vsako ladjo po posameznih plovbah in na letni ravni, za kar uporabijo eno od ustreznih metod za določanje emisij CO2, določenih v delu B Priloge I, in izračunajo emisije CO2 v skladu z delom A Priloge I.

Člen 9

Spremljanje po posameznih plovbah

1.   Družbe na podlagi načrta za spremljanje, ocenjenega v skladu s členom 13(1), za vsako ladjo, ki pripluje v pristanišče pod jurisdikcijo države članice ali iz njega odpluje ter za vsako plovbo v tako pristanišče ali iz njega v skladu z delom A Priloge I in delom A Priloge II spremljajo naslednje parametre:

| (a) | pristanišče odhoda in pristanišče prihoda, vključno z datumom in uro odhoda in prihoda; |
| --- | --- |

(a)

pristanišče odhoda in pristanišče prihoda, vključno z datumom in uro odhoda in prihoda;

| (b) | količino porabljenega goriva in faktor emisije za vsako vrsto goriva skupaj; |
| --- | --- |

(b)

količino porabljenega goriva in faktor emisije za vsako vrsto goriva skupaj;

| (c) | izpuščeni CO2; |
| --- | --- |

(c)

izpuščeni CO2;

| (d) | prepluto razdaljo; |
| --- | --- |

(d)

prepluto razdaljo;

| (e) | čas, preživet na morju; |
| --- | --- |

(e)

čas, preživet na morju;

| (f) | prepeljani tovor; |
| --- | --- |

(f)

prepeljani tovor;

| (g) | opravljeno prevozno dejavnost. |
| --- | --- |

(g)

opravljeno prevozno dejavnost.

Družbe lahko spremljajo tudi informacije o kategoriji ladje za plovbo v ledu in plovbi skozi led, kadar je to ustrezno.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena in brez poseganja v člen 10 je družba izvzeta iz obveznosti spremljanja informacij iz odstavka 1 tega člena po posameznih plovbah v zvezi s posamezno ladjo, če:

| (a) | se vse plovbe ladje v poročevalnem obdobju začnejo ali končajo v pristanišču pod jurisdikcijo države članice in |
| --- | --- |

(a)

se vse plovbe ladje v poročevalnem obdobju začnejo ali končajo v pristanišču pod jurisdikcijo države članice in

| (b) | ladja v skladu s svojim načrtom izvede več kot 300 plovb v poročevalnem obdobju. |
| --- | --- |

(b)

ladja v skladu s svojim načrtom izvede več kot 300 plovb v poročevalnem obdobju.

Člen 10

Spremljanje na letni ravni

Družbe na podlagi načrta za spremljanje, ocenjenega v skladu s členom 13(1), za vsako ladjo in vsako koledarsko leto v skladu z delom A Priloge I in delom B Priloge II spremljajo naslednje parametre:

| (a) | količino porabljenega goriva in faktor emisije za vsako vrsto goriva skupaj; |
| --- | --- |

(a)

količino porabljenega goriva in faktor emisije za vsako vrsto goriva skupaj;

| (b) | skupni zbirni izpuščeni CO2 s področja uporabe te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

skupni zbirni izpuščeni CO2 s področja uporabe te uredbe;

| (c) | zbirne emisije CO2 z vseh plovb med pristanišči pod jurisdikcijo države članice; |
| --- | --- |

(c)

zbirne emisije CO2 z vseh plovb med pristanišči pod jurisdikcijo države članice;

| (d) | zbirne emisije CO2 z vseh plovb iz pristanišč pod jurisdikcijo države članice; |
| --- | --- |

(d)

zbirne emisije CO2 z vseh plovb iz pristanišč pod jurisdikcijo države članice;

| (e) | zbirne emisije CO2 z vseh plovb v pristanišča pod jurisdikcijo države članice; |
| --- | --- |

(e)

zbirne emisije CO2 z vseh plovb v pristanišča pod jurisdikcijo države članice;

| (f) | emisije CO2, nastale v pristaniščih pod jurisdikcijo države članice, ko je bila ladja zasidrana; |
| --- | --- |

(f)

emisije CO2, nastale v pristaniščih pod jurisdikcijo države članice, ko je bila ladja zasidrana;

| (g) | skupno prepluto razdaljo; |
| --- | --- |

(g)

skupno prepluto razdaljo;

| (h) | skupni čas, preživet na morju; |
| --- | --- |

(h)

skupni čas, preživet na morju;

| (i) | skupno opravljeno prevozno dejavnost; |
| --- | --- |

(i)

skupno opravljeno prevozno dejavnost;

| (j) | povprečno energetsko učinkovitost. |
| --- | --- |

(j)

povprečno energetsko učinkovitost.

Družbe lahko spremljajo informacije o kategoriji ladje za plovbo v ledu in plovbi skozi led, kadar je to ustrezno.

Družbe lahko spremljajo tudi porabljeno gorivo in izpuščeni CO2, in ju razlikujejo na podlagi drugih meril, opredeljenih v načrtu za spremljanje.

Oddelek 4

POROČANJE

Člen 11

Vsebina poročila o emisijah

1.   Družbe od leta 2019 vsako leto do 30. aprila Komisiji in organom zadevne države zastave za vsako ladjo pod njihovo odgovornostjo predložijo poročilo o emisijah, ki se nanaša na emisije CO2 in druge pomembne informacije za celotno poročevalno obdobje ter ga je preveritelj v skladu s členom 13 potrdil kot zadovoljivo.

2.   V primeru zamenjave družbe nova družba zagotovi, da vsaka ladja pod njeno odgovornostjo izpolnjuje zahteve iz te uredbe v zvezi s celotnim poročevalnim obdobjem, v katerem prevzame odgovornost za zadevno ladjo.

3.   Družbe v poročilo o emisijah vključijo naslednje informacije:

| (a) | identifikacijske podatke o ladji in družbi, ki vključujejo:






  (i) | ime ladje; |
| --- | --- | --- |

(a)

identifikacijske podatke o ladji in družbi, ki vključujejo:

(i)

ime ladje;

| (ii) | identifikacijsko številko IMO; |
| --- | --- |

(ii)

identifikacijsko številko IMO;

| (iii) | pristanišče vpisa ali matično pristanišče; |
| --- | --- |

(iii)

pristanišče vpisa ali matično pristanišče;

| (iv) | kategorijo ladje za plovbo v ledu, če je vključena v načrt za spremljanje; |
| --- | --- |

(iv)

kategorijo ladje za plovbo v ledu, če je vključena v načrt za spremljanje;

| (v) | tehnično učinkovitost ladje (projektni indeks energetske učinkovitosti (EEDI) ali ocenjena indeksna vrednost (EIV) v skladu z resolucijo IMO MEPC.215 (63), kadar je to ustrezno); |
| --- | --- |

(v)

tehnično učinkovitost ladje (projektni indeks energetske učinkovitosti (EEDI) ali ocenjena indeksna vrednost (EIV) v skladu z resolucijo IMO MEPC.215 (63), kadar je to ustrezno);

| (vi) | ime lastnika ladje; |
| --- | --- |

(vi)

ime lastnika ladje;

| (vii) | naslov lastnika ladje in njegov glavni kraj poslovanja; |
| --- | --- |

(vii)

naslov lastnika ladje in njegov glavni kraj poslovanja;

| (viii) | ime družbe (če to ni lastnik ladje); |
| --- | --- |

(viii)

ime družbe (če to ni lastnik ladje);

| (ix) | naslov družbe (če to ni lastnik ladje) in njen glavni kraj poslovanja; |
| --- | --- |

(ix)

naslov družbe (če to ni lastnik ladje) in njen glavni kraj poslovanja;

| (x) | naslov, telefonsko številko in naslov elektronske pošte kontaktne osebe; |
| --- | --- |

(x)

naslov, telefonsko številko in naslov elektronske pošte kontaktne osebe;

| (b) | identiteto preveritelja, ki je ocenil poročilo o emisijah; |
| --- | --- |

(b)

identiteto preveritelja, ki je ocenil poročilo o emisijah;

| (c) | informacije o uporabljeni metodi spremljanja in z njo povezani stopnji negotovosti; |
| --- | --- |

(c)

informacije o uporabljeni metodi spremljanja in z njo povezani stopnji negotovosti;

| (d) | rezultate letnega spremljanja parametrov v skladu s členom 10. |
| --- | --- |

(d)

rezultate letnega spremljanja parametrov v skladu s členom 10.

Člen 12

Oblika poročila o emisijah

1.   Poročilo o emisijah se predloži z uporabo avtomatiziranih sistemov in oblik za izmenjavo podatkov, vključno z elektronskimi predlogami.

2.   Komisija v izvedbenih aktih določi tehnična pravila o določitvi oblik za izmenjavo podatkov, vključno z elektronskimi predlogami. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 24(2).

POGLAVJE III

PREVERJANJE IN AKREDITACIJA

Člen 13

Obseg dejavnosti preverjanja in poročilo o preverjanju

1.   Preveritelj oceni skladnost načrta za spremljanje z zahtevami iz členov 6 in 7. Kadar se pri oceni preveritelja ugotovijo neskladnosti s temi zahtevami, zadevna družba pred začetkom poročevalnega obdobja ustrezno spremeni svoj načrt za spremljanje in spremenjeni načrt predloži preveritelju, ki ga dokončno oceni. Družba se s preveriteljem dogovori o časovnem okviru, potrebnem za uvedbo teh sprememb. Ta časovni okvir v nobenem primeru ne sme trajati dlje kot do začetka poročevalnega obdobja.

2.   Preveritelj oceni skladnost poročila o emisijah z zahtevami iz členov 8 do 12 ter prilog I in II.

Preveritelj zlasti oceni, ali so bile emisije CO2 in druge relevantne informacije, vključene v poročilo o emisijah, določene v skladu s členi 8, 9 in 10 ter načrtom za spremljanje.

3.   Kadar je z oceno v okviru preverjanja z razumnim zagotovilom preveritelja ugotovljeno, da poročilo o emisijah ne vsebuje bistvenih napačnih navedb, preveritelj izda poročilo o preverjanju, v katerem je poročilo o emisijah potrjeno kot zadovoljivo. V poročilu o preverjanju so podrobno navedene vse zadeve, pomembne za opravljeno delo preveritelja.

4.   Kadar je z oceno v okviru preverjanja ugotovljeno, da poročilo o emisijah vsebuje napačne navedbe ali neskladnosti z zahtevami iz te uredbe, preveritelj o tem pravočasno obvesti družbo. Družba nato popravi napačne navedbe ali neskladnosti, da se omogoči pravočasni zaključek postopka preverjanja, ter preveritelju predloži spremenjeno poročilo o emisijah in vse druge informacije, ki so bile potrebne za popravo ugotovljenih neskladnosti. Preveritelj v svojem poročilu o preverjanju navede, ali je družba popravila napačne navedbe ali neskladnosti, ugotovljene pri oceni v okviru preverjanja. Kadar sporočene napačne navedbe ali neskladnosti niso bile popravljene in so, posamezno ali skupaj, tvorile bistvene napačne navedbe, preveritelj izda poročilo o preverjanju, v katerem navede, da poročilo o emisijah ni skladno s to uredbo.

Člen 14

Splošne obveznosti in načela za preveritelje

1.   Preveritelj je neodvisen od družbe ali upravljavca ladje, dejavnosti, ki se zahtevajo na podlagi te uredbe, pa opravlja v javnem interesu. V ta namen niti preveritelj niti kateri koli del istega pravnega subjekta nista družba ali upravljavec ladje, lastnik družbe ali v lasti družbe ali upravljavca ladje, prav tako ni preveritelj z družbo v odnosih, ki bi lahko vplivali na njegovo neodvisnost in nepristranskost.

2.   Preveritelj pri preverjanju poročila o emisijah in postopkov spremljanja, ki jih uporablja družba, oceni zanesljivost, verodostojnost in natančnost sistemov spremljanja ter sporočenih podatkov in informacij v zvezi z emisijami CO2, zlasti:

| (a) | pripisa porabe goriva plovbam; |
| --- | --- |

(a)

pripisa porabe goriva plovbam;

| (b) | sporočenih podatkov o porabi goriva ter s tem povezanih meritev in izračunov; |
| --- | --- |

(b)

sporočenih podatkov o porabi goriva ter s tem povezanih meritev in izračunov;

| (c) | izbire in uporabe faktorjev emisije; |
| --- | --- |

(c)

izbire in uporabe faktorjev emisije;

| (d) | izračunov, s katerimi so bile določene skupne emisije CO2; |
| --- | --- |

(d)

izračunov, s katerimi so bile določene skupne emisije CO2;

| (e) | izračunov, s katerimi je bila določena energetska učinkovitost. |
| --- | --- |

(e)

izračunov, s katerimi je bila določena energetska učinkovitost.

3.   Preveritelj upošteva samo poročila o emisijah, predložena v skladu s členom 12, če zanesljivi in verodostojni podatki in informacije omogočajo določitev emisij CO2 z ustrezno stopnjo gotovosti in pod pogojem, da je zagotovljeno naslednje:

| (a) | sporočeni podatki so skladni glede na ocenjene podatke na podlagi podatkov sledenja ladje in njenih značilnosti, kot je vgrajena moč motorja; |
| --- | --- |

(a)

sporočeni podatki so skladni glede na ocenjene podatke na podlagi podatkov sledenja ladje in njenih značilnosti, kot je vgrajena moč motorja;

| (b) | v sporočenih podatkih ni nedoslednosti, zlasti če se skupna količina goriva, ki ga letno nabavi posamezna ladja, primerja z zbirno porabo goriva na plovbah; |
| --- | --- |

(b)

v sporočenih podatkih ni nedoslednosti, zlasti če se skupna količina goriva, ki ga letno nabavi posamezna ladja, primerja z zbirno porabo goriva na plovbah;

| (c) | podatki so bili zbrani v skladu s pravili, ki se uporabljajo, in |
| --- | --- |

(c)

podatki so bili zbrani v skladu s pravili, ki se uporabljajo, in

| (d) | zadevne evidence ladje so celovite in skladne. |
| --- | --- |

(d)

zadevne evidence ladje so celovite in skladne.

Člen 15

Postopki preverjanja

1.   Preveritelj opredeli morebitna tveganja v zvezi s postopkom spremljanja in poročanja, tako da sporočene emisije CO2 primerja z ocenjenimi podatki na podlagi podatkov sledenja ladje in njenih značilnosti, kot je vgrajena moč motorja. Kadar se ugotovijo bistvena odstopanja, opravi dodatne analize.

2.   Preveritelj opredeli morebitna tveganja v zvezi z različnimi koraki izračunov, tako da pregleda vse vire podatkov in uporabljenih metodologij.

3.   Preveritelj upošteva vse učinkovite metode za nadzor nad tveganji, ki jih družba uporablja za znižanje stopenj negotovosti, ki so povezane z natančnostjo, specifično za uporabljene metode spremljanja.

4.   Družba preveritelju zagotovi vse dodatne informacije, ki mu omogočijo, da opravi postopke preverjanja. Preveritelj lahko med postopkom preverjanja opravi preglede na kraju samem, da ugotovi zanesljivost sporočenih podatkov in informacij.

5.   Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 23 sprejme delegirane akte, s katerimi podrobneje določi pravila za dejavnosti preverjanja iz te uredbe. Pri sprejemanju teh aktov Komisija upošteva elemente iz dela A Priloge III. Pravila, določena v teh delegiranih aktih, temeljijo na načelih za preverjanje, določenih v členu 14, in ustreznih mednarodno sprejetih standardih.

Člen 16

Akreditacija preveriteljev

1.   Preveritelje, ki ocenjujejo načrte za spremljanje in poročila o emisijah ter izdajajo poročila o preverjanju in listine o skladnosti iz te uredbe, za dejavnosti s področja uporabe te uredbe akreditira nacionalni akreditacijski organ na podlagi Uredbe (ES) št. 765/2008.

2.   Če ta uredba ne vsebuje nobenih posebnih določb o akreditaciji preveriteljev, se uporabljajo ustrezne določbe Uredbe (ES) št. 765/2008.

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 23 sprejme delegirane akte, s katerimi podrobneje določi metode za akreditacijo preveriteljev. Pri sprejemanju teh aktov upošteva elemente iz dela B Priloge III. Metode, določene v teh delegiranih aktih, temeljijo na načelih za preverjanje, določenih v členu 14, in ustreznih mednarodno sprejetih standardih.

POGLAVJE IV

SKLADNOST IN OBJAVA INFORMACIJ

Člen 17

Listina o skladnosti

1.   Kadar poročilo o emisijah izpolnjuje zahteve iz členov 11 do 15 ter zahteve iz prilog I in II, preveritelj na podlagi poročila o preverjanju izda listino o skladnosti za zadevno ladjo.

2.   Listina o skladnosti vključuje naslednje informacije:

| (a) | identiteto ladje (ime, identifikacijsko številko IMO in pristanišče vpisa ali matično pristanišče); |
| --- | --- |

(a)

identiteto ladje (ime, identifikacijsko številko IMO in pristanišče vpisa ali matično pristanišče);

| (b) | ime, naslov in glavni kraj poslovanja lastnika ladje; |
| --- | --- |

(b)

ime, naslov in glavni kraj poslovanja lastnika ladje;

| (c) | identiteto preveritelja; |
| --- | --- |

(c)

identiteto preveritelja;

| (d) | datum izdaje listine o skladnosti, njeno obdobje veljavnosti in poročevalno obdobje, na katero se nanaša. |
| --- | --- |

(d)

datum izdaje listine o skladnosti, njeno obdobje veljavnosti in poročevalno obdobje, na katero se nanaša.

3.   Listine o skladnosti se štejejo za veljavne za obdobje 18 mesecev po koncu poročevalnega obdobja.

4.   Preveritelj o izdaji vsake listine o skladnosti nemudoma obvesti Komisijo in organ države zastave. Preveritelj informacije iz odstavka 2 pošlje z uporabo avtomatiziranih sistemov in oblik za izmenjavo podatkov, vključno z elektronskimi predlogami.

5.   Komisija z izvedbenimi akti določi tehnična pravila o oblikah za izmenjavo podatkov, vključno z elektronskimi predlogami. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 24(2).

Člen 18

Obveznost hranjenja veljavne listine o skladnosti na ladji

Do 30. junija v letu, ki sledi koncu poročevalnega obdobja, ladje, ki priplujejo v pristanišče pod jurisdikcijo države članice, so v njem ali odplujejo iz njega in ki so v zadevnem poročevalnem obdobju izvajale plovbe, na krovu hranijo veljavno listino o skladnosti.

Člen 19

Izpolnjevanje zahtev spremljanja in poročanja ter inšpekcijski pregledi

1.   Vsaka država članica na podlagi informacij, objavljenih v skladu s členom 21(1), sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da ladje, ki plujejo pod njeno zastavo, izpolnjujejo zahteve glede spremljanja in poročanja, določene v členih 8 do 12. Države članice dejstvo, da je bila v skladu s členom 17(4) za zadevno ladjo izdana listina o skladnosti, štejejo kot dokaz za tako izpolnjevanje zahtev.

2.   Vsaka država članica zagotovi, da vsak inšpekcijski pregled ladje v pristanišču pod njeno jurisdikcijo, izveden v skladu z Direktivo 2009/16/ES, vključuje preverjanje, ali ima ladja na krovu veljavno listino o skladnosti.

3.   Zadevna država članica za vsako ladjo, za katero informacije iz točk (i) in (j) člena 21(2) niso na voljo v trenutku, ko je vstopila v pristanišče pod jurisdikcijo države članice, lahko preveri, ali ima na krovu veljavno listino o skladnosti.

Člen 20

Kazni, izmenjava informacij in odredba o izgonu

1.   Države članice vzpostavijo sistem kazni za neizpolnjevanje obveznosti glede spremljanja in poročanja, določenih v členih 8 do 12, ter sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se te kazni izvršujejo. Tako določene kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice o teh predpisih uradno obvestijo Komisijo do 1. julija 2017 in jo brez odlašanja uradno obvestijo o vseh poznejših spremembah.

2.   Države članice vzpostavijo učinkovito izmenjavo informacij in učinkovito sodelovanje med nacionalnimi organi, odgovornimi za zagotavljanje izpolnjevanja obveznosti glede spremljanja in poročanja, ali, kadar je to ustrezno, med organi, pristojnimi za postopke v zvezi s kaznimi. O nacionalnih postopkih v zvezi z kaznimi proti določeni ladji s strani katere koli države članice se uradno obvesti Komisijo, Evropsko agencijo za pomorsko varnost (EMSA), druge države članice in zadevno državo zastave.

3.   Pristojni organ države članice pristanišča vstopa lahko v primeru ladij, ki dve ali več zaporednih poročevalnih obdobij ne izpolnjujejo zahtev glede spremljanja in poročanja, in kadar se z drugimi izvršilnimi ukrepi ni zagotovilo izpolnjevanje teh zahtev, izda odredbo o izgonu, o kateri se uradno obvesti Komisijo, EMSA, druge države članice in zadevno državo zastave. Vsaka država članica zaradi izdaje take odredbe o izgonu zavrne vstop zadevne ladje v vsa svoja pristanišča, dokler družba ne začne izpolnjevati obveznosti glede spremljanja in poročanja v skladu s členoma 11 in 18. Izpolnitev teh obveznosti se potrdi s predložitvijo veljavne listine o skladnosti pristojnemu nacionalnemu organu, ki je izdal odredbo o izgonu. Ta odstavek ne posega v mednarodne pomorske predpise, ki se uporabljajo za ladje v stiski.

4.   Lastnik ladje ali upravljavec ladje ali njegov zastopnik v državi članici ima pravico do učinkovitega pravnega sredstva zoper odredbo o izgonu pred sodiščem, pristojni organ države članice pristanišča vstopa pa ga o tem ustrezno obvesti. Države članice v ta namen vzpostavijo in ohranijo primerne postopke.

5.   Vsaka država članica, ki na svojem ozemlju nima pomorskih pristanišč in je prenehala voditi nacionalni register ladij ali nima ladij, ki plujejo pod njeno zastavo in ki spadajo v področje uporabe te uredbe, ter dokler nobena taka ladja ne pluje pod njeno zastavo, lahko odstopa od določb tega člena. Vsaka država članica, ki namerava uporabiti to odstopanje, o tem uradno obvesti Komisijo najpozneje 1. julija 2015. Komisiji sporoči tudi vse naknadne spremembe.

Člen 21

Objava informacij in poročilo Komisije

1.   Komisija vsako leto do 30. junija objavi informacije o emisijah CO2, sporočenih v skladu s členom 11, in informacije iz odstavka 2 tega člena.

2.   Komisija v te informacije za objavo vključi naslednje:

| (a) | identiteto ladje (ime, identifikacijsko številko IMO in pristanišče vpisa ali matično pristanišče); |
| --- | --- |

(a)

identiteto ladje (ime, identifikacijsko številko IMO in pristanišče vpisa ali matično pristanišče);

| (b) | tehnično učinkovitost ladje (EEDI ali EIV, kadar je to ustrezno); |
| --- | --- |

(b)

tehnično učinkovitost ladje (EEDI ali EIV, kadar je to ustrezno);

| (c) | letne emisije CO2; |
| --- | --- |

(c)

letne emisije CO2;

| (d) | skupno letno porabo goriva za plovbe; |
| --- | --- |

(d)

skupno letno porabo goriva za plovbe;

| (e) | povprečno letno porabo goriva in emisije CO2 na prepluto razdaljo pri plovbah; |
| --- | --- |

(e)

povprečno letno porabo goriva in emisije CO2 na prepluto razdaljo pri plovbah;

| (f) | povprečno letno porabo goriva in emisije CO2 na prepluto razdaljo in prepeljani tovor pri plovbah; |
| --- | --- |

(f)

povprečno letno porabo goriva in emisije CO2 na prepluto razdaljo in prepeljani tovor pri plovbah;

| (g) | letni skupni čas, preživet na morju na plovbah; |
| --- | --- |

(g)

letni skupni čas, preživet na morju na plovbah;

| (h) | metodologijo, uporabljeno za spremljanje; |
| --- | --- |

(h)

metodologijo, uporabljeno za spremljanje;

| (i) | datum izdaje in poteka veljavnosti listine o skladnosti; |
| --- | --- |

(i)

datum izdaje in poteka veljavnosti listine o skladnosti;

| (j) | identiteto preveritelja, ki je ocenil poročilo o emisijah; |
| --- | --- |

(j)

identiteto preveritelja, ki je ocenil poročilo o emisijah;

| (k) | vse druge informacije, ki se spremljajo in o katerih se poroča prostovoljno v skladu s členom 10. |
| --- | --- |

(k)

vse druge informacije, ki se spremljajo in o katerih se poroča prostovoljno v skladu s členom 10.

3.   Kadar bi razkritje kategorije zbirnih podatkov iz odstavka 2, ki se ne nanašajo na emisije CO2, zaradi posebnih okoliščin izjemoma ogrozilo zaščito komercialnih interesov, ki jih je treba zaščititi kot legitimne gospodarske interese, ki imajo prednost pred javnim interesom za razkritje na podlagi Uredbe (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (13), se zaradi zaščite takih interesov na zahtevo družbe za te posebne podatke uporabi drugačna raven agregiranja. Kadar uporaba drugačne ravni agregiranja ni mogoča, Komisija teh podatkov ne objavi.

4.   Komisija objavi letno poročilo o emisijah CO2 in druge relevantne informacije iz pomorskega prevoza, vključno z zbirnimi in razloženimi rezultati, in sicer z namenom obveščanja javnosti ter izvedbe ocene emisij CO2 in energetske učinkovitosti pomorskega prevoza glede na velikost, vrsto ladij, dejavnost ali katero koli kategorijo, ki šteje za relevantno.

5.   Komisija vsaki dve leti oceni skupni vpliv sektorja pomorskega prevoza na globalno podnebje, tudi zaradi emisij ali učinkov, ki niso povezani s CO2.

6.   EMSA v okviru svojih nalog pomaga Komisiji pri izvajanju tega člena ter členov 12 in 17 te uredbe v skladu z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (14).

POGLAVJE V

MEDNARODNO SODELOVANJE

Člen 22

Mednarodno sodelovanje

1.   Komisija redno obvešča IMO in druge ustrezne mednarodne organe o izvajanju te uredbe, brez poseganja v delitev pristojnosti ali postopke odločanja, kot je določeno v Pogodbah.

2.   Komisija in, kadar je to ustrezno, države članice izvajajo tehnično izmenjavo s tretjimi državami, zlasti kar zadeva nadaljnji razvoj metod za spremljanje, organizacijo poročanja in preverjanje poročil o emisijah.

3.   V primeru, da se doseže mednarodni sporazum o globalnem sistemu za spremljanje emisij toplogrednih plinov, poročanje o njih in njihovo preverjanje ali o globalnih ukrepih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz pomorskega prevoza, Komisija pregleda to uredbo in po potrebi predlaga spremembe te uredbe, da se zagotovi skladnost z navedenim mednarodnim sporazumom.

POGLAVJE VI

PRENESENA IN IZVEDBENA POOBLASTILA TER KONČNE DOLOČBE

Člen 23

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu. Zlasti je pomembno, da Komisija sledi običajnemu postopku in pred sprejetjem teh delegiranih aktov opravi posvetovanja s strokovnjaki, vključno s strokovnjaki iz držav članic.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 5(2), 15(5) in 16(3) se prenese na Komisijo za obdobje pet let od 1. julija 2015. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Pooblastilo iz členov 5(2), 15(5) in 16(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 5(2), 15(5) in 16(3), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 24

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor, ustanovljen s členom 26 Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in se uporabi tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 25

Spremembe Direktive 2009/16/ES

Na seznam iz Priloge IV k Direktivi 2009/16/ES se doda naslednja točka:

| „50. | Listina o skladnosti, izdana v skladu z Uredbo (EU) 2015/... (16)
   (17) Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o spremljanju emisij ogljikovega dioksida iz pomorskega prevoza, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive 2009/16/ES. |
| --- | --- |

„50.

Listina o skladnosti, izdana v skladu z Uredbo (EU) 2015/... (16)
   (17) Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o spremljanju emisij ogljikovega dioksida iz pomorskega prevoza, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive 2009/16/ES.

Člen 26

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati 1. julija 2015.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 67, 6.3.2014, str. 170.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. aprila 2014 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 5. marca 2015. Stališče Evropskega parlamenta z dne ....

2

(3)  Direktiva 2009/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spremembi Direktive 2003/87/ES z namenom izboljšanja in razširitve sistema Skupnosti za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov (UL L 140, 5.6.2009, str. 63).

3

(4)  Odločba št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (UL L 140, 5.6.2009, str. 136).

4

(5)  Sklep št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“(UL L 354, 28.12.2013, str. 171).

5

(6)  Sklep Komisije 2012/504/EU z dne 17. septembra 2012 o Eurostatu (UL L 251, 18.9.2012, str. 49).

6

(7)  Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (UL L 218, 13.8.2008, str. 30).

7

(8)  Direktiva 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pomorski inšpekciji države pristanišča (UL L 131, 28.5.2009, str. 57).

8

(9)  Direktiva 2009/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skladnosti z zahtevami države zastave (UL L 131, 28.5.2009, str. 132).

9

(10)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

10

(11)  Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

11

(12)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

12

(13)  Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (UL L 264, 25.9.2006, str. 13).

13

(14)  Uredba (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost (UL L 208, 5.8.2002, str. 1).

14

(15)  Uredba (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami na nacionalni ravni in ravni Unije ter o razveljavitvi Sklepa št. 280/2004/ES (UL L 165, 18.6.2013, str. 13).

15

(16)  UL ...“.

16

(17)  UL: prosimo, vstavite številko in datum te uredbe v besedilo in opombo s celotnim naslovom in napotilom na UL.

17

---

PRILOGA I

Metode za spremljanje emisij CO2

A.   IZRAČUN EMISIJ CO2 (ČLEN 9)

Družbe za namene izračunavanja emisij CO2 uporabijo naslednjo formulo:

| | Poraba goriva × faktor emisije. |
| --- | --- |

Poraba goriva × faktor emisije.

| | Poraba goriva vključuje gorivo, ki ga porabijo glavni motorji, pomožni motorji, plinske turbine, kotli in generatorji inertnega plina. |
| --- | --- |

Poraba goriva vključuje gorivo, ki ga porabijo glavni motorji, pomožni motorji, plinske turbine, kotli in generatorji inertnega plina.

| | Poraba goriva v pristaniščih, v katerih so ladje zasidrane, se izračuna posebej. |
| --- | --- |

Poraba goriva v pristaniščih, v katerih so ladje zasidrane, se izračuna posebej.

Načeloma se za faktorje emisije goriv uporabljajo privzete vrednosti, razen če se družba odloči uporabiti podatke o kakovosti goriva, navedene na dobavnicah za gorivo in uporabljene za dokaz skladnosti z veljavnimi predpisi o emisijah žvepla.

Te privzete vrednosti za faktorje emisij temeljijo na najnovejših razpoložljivih vrednostih Medvladnega odbora za podnebne spremembe (IPCC). Te vrednosti se lahko izpeljejo iz Priloge VI k Uredbi Komisije (EU) št. 601/2012 (1).

Za biogoriva in alternativna nefosilna goriva se uporabijo ustrezni faktorji emisije.

B.   METODE ZA DOLOČANJE EMISIJ CO2

Družba v načrtu za spremljanje opredeli, katera metoda spremljanja se uporabi za izračun porabe goriva za vsako ladjo pod njeno odgovornostjo, in zagotavlja dosledno uporabo izbrane metode.

Uporabi se dejanska poraba goriva za vsako plovbo, ki se izračuna na podlagi ene od naslednjih metod:

| (a) | dobavnica za gorivo in redni popisi zalog goriva v tankih; |
| --- | --- |

(a)

dobavnica za gorivo in redni popisi zalog goriva v tankih;

| (b) | spremljanje tankov z ladijskim gorivom na ladji; |
| --- | --- |

(b)

spremljanje tankov z ladijskim gorivom na ladji;

| (c) | merilniki pretoka za upoštevne postopke izgorevanja; |
| --- | --- |

(c)

merilniki pretoka za upoštevne postopke izgorevanja;

| (d) | neposredne meritve emisij CO2. |
| --- | --- |

(d)

neposredne meritve emisij CO2.

Uporabi se lahko katera koli kombinacija teh metod, potem ko jih preveritelj oceni, če se tako izboljša splošna točnost meritve.

1.   Metoda A: dobavnice za gorivo in redni popisi zalog goriva v tankih

Ta metoda temelji na količini in vrsti goriva, kot sta opredeljeni na dobavnici za gorivo, v povezavi z rednimi popisi zalog goriva v tankih na podlagi odčitkov stanja tankov. Gorivo na začetku obdobja, plus dostave, minus gorivo, na voljo ob koncu obdobja, in gorivo, izpraznjeno z ladje med začetkom in koncem obdobja, skupaj pomenijo gorivo, porabljeno v obdobju.

Obdobje pomeni čas med postankoma v dveh pristaniščih ali čas v pristanišču. Za gorivo, ki se uporablja v obdobju, je treba navesti vrsto goriva in vsebnost žvepla.

Ta metoda se ne uporablja, kadar dobavnica za gorivo ni na voljo na ladji, zlasti kadar se tovor uporablja kot gorivo, na primer uparjeni utekočinjeni zemeljski plin (UZP).

V skladu z veljavnimi pravili iz Priloge VI MARPOL se dobavnica za gorivo obvezno hrani na ladji tri leta po dobavi ladijskega goriva in so takoj na voljo. Reden popis zalog goriva v tankih na ladji temelji na odčitkih stanja tankov za gorivo. Pri tem se uporabljajo tablice tankov za vsak tank za gorivo, da se določi količina ob odčitku stanja tanka za gorivo. Negotovost, povezana z dobavnico za gorivo, se navede v načrtu za spremljanje. Stanje tanka za gorivo se odčita z ustreznimi metodami, kot so avtomatizirani sistemi, sondiranje in potopni trakovi. Metoda za sondiranje tanka in s tem povezana negotovost se navedeta v načrtu za spremljanje.

Če je količina polnjenja z gorivom ali količina goriva, preostalega v tankih, določena v prostorninskih enotah, izraženih v litrih, družba to količino pretvori iz prostornine v maso, tako da uporabi vrednosti dejanske gostote. Družba dejansko gostoto določi na enega od naslednjih načinov:

| (a) | z merilnimi sistemi na ladji; |
| --- | --- |

(a)

z merilnimi sistemi na ladji;

| (b) | z gostoto, ki jo izmeri dobavitelj goriva ob polnjenju z gorivom in je evidentirana na računu ali dobavnici za gorivo. |
| --- | --- |

(b)

z gostoto, ki jo izmeri dobavitelj goriva ob polnjenju z gorivom in je evidentirana na računu ali dobavnici za gorivo.

Dejanska gostota je izražena v kg/l in določena za veljavno temperaturo za določeno meritev. Kadar vrednosti dejanske gostote niso na voljo, se po oceni preveritelja uporabi standardni faktor gostote za zadevno vrsto goriva.

2.   Metoda B: spremljanje tankov z ladijskim gorivom na ladji

Ta metoda temelji na odčitkih stanja tanka za gorivo za vse tanke za gorivo na ladji. Stanje tankov za gorivo se odčitava dnevno, ko je ladja na morju, in vsakokrat, ko se ladja polni z gorivom ali se gorivo z nje prazni.

Skupne razlike v gladini goriva v tanku za gorivo med dvema odčitkoma pomenijo gorivo, porabljeno v obdobju.

Obdobje pomeni čas med postankoma v dveh pristaniščih ali čas v pristanišču. Za gorivo, ki se uporablja v obdobju, je treba navesti vrsto goriva in vsebnost žvepla.

Stanje tanka za gorivo se odčita z ustreznimi metodami, kot so avtomatizirani sistemi, sondiranje in potopni trakovi. Metoda za sondiranje tanka in s tem povezana negotovost se navedeta v načrtu za spremljanje.

Če je količina polnjenja z gorivom ali količina goriva, preostalega v tankih, določena v prostorninskih enotah, izraženih v litrih, družba to količino pretvori iz prostornine v maso, tako da uporabi vrednosti dejanske gostote. Družba dejansko gostoto določi na enega od naslednjih načinov:

| (a) | z merilnimi sistemi na ladji; |
| --- | --- |

(a)

z merilnimi sistemi na ladji;

| (b) | z gostoto, ki jo izmeri dobavitelj goriva ob polnjenju z gorivom in je evidentirana na računu ali dobavnici za gorivo; |
| --- | --- |

(b)

z gostoto, ki jo izmeri dobavitelj goriva ob polnjenju z gorivom in je evidentirana na računu ali dobavnici za gorivo;

| (c) | z gostoto, ki se izmeri pri testni analizi, izvedeni v akreditiranem laboratoriju za preskus goriv, kadar je na voljo. |
| --- | --- |

(c)

z gostoto, ki se izmeri pri testni analizi, izvedeni v akreditiranem laboratoriju za preskus goriv, kadar je na voljo.

Dejanska gostota je izražena v kg/l in določena za veljavno temperaturo za določeno meritev. Kadar vrednosti dejanske gostote niso na voljo, se po oceni preveritelja uporabi standardni faktor gostote za zadevno vrsto goriva.

3.   Metoda C: merilniki pretoka za upoštevne postopke izgorevanja

Ta metoda temelji na izmerjenih pretokih goriva na ladji. Za določitev porabe goriva za določeno obdobje se združijo podatki iz vseh merilnikov pretoka, povezanih z zadevnimi viri emisij CO2.

Obdobje pomeni čas med postankoma v dveh pristaniščih ali čas v pristanišču. Za gorivo, ki se uporablja v obdobju, je treba spremljati vrsto goriva in vsebnost žvepla.

Uporabljene kalibracijske metode in negotovost, povezana z uporabljenimi merilniki pretoka, se navedejo v načrtu za spremljanje.

Če je količina porabljenega goriva določena v prostorninskih enotah, izraženih v litrih, družba to količino pretvori iz prostornine v maso, tako da uporabi vrednosti dejanske gostote. Družba dejansko gostoto določi na enega od naslednjih načinov:

| (a) | z merilnimi sistemi na ladji; |
| --- | --- |

(a)

z merilnimi sistemi na ladji;

| (b) | z gostoto, ki jo izmeri dobavitelj goriva ob polnjenju z gorivom in je evidentirana na računu ali dobavnici za gorivo. |
| --- | --- |

(b)

z gostoto, ki jo izmeri dobavitelj goriva ob polnjenju z gorivom in je evidentirana na računu ali dobavnici za gorivo.

Dejanska gostota je izražena v kg/l in določena za veljavno temperaturo za določeno meritev. Kadar vrednosti dejanske gostote niso na voljo, se po oceni preveritelja uporabi standardni faktor gostote za zadevno vrsto goriva.

4.   Metoda D: neposredne meritve emisij CO2

Neposredne meritve emisij CO2 se lahko uporabljajo za plovbe in emisije CO2 v pristaniščih pod jurisdikcijo države članice. Izpuščeni CO2 vključuje CO2, ki ga izpustijo glavni motorji, pomožni motorji, plinske turbine, kotli in generatorji inertnega plina. Za ladje za katere poročanje temelji na tej metodi, se poraba goriva izračuna na podlagi izmerjenih emisij CO2 in veljavnega faktorja emisije zadevnih goriv.

Ta metoda temelji na določitvi pretokov emisij CO2 v izpušnih ceveh (dimnikih), tako da se koncentracija CO2 v izpušnem plinu pomnoži s pretokom izpušnega plina.

Uporabljene kalibracijske metode in negotovost, povezana z uporabljenimi napravami, se navedejo v načrtu za spremljanje.

---

(1)  Uredba Komisije (EU) št. 601/2012 z dne 21. junija 2012 o spremljanju emisij toplogrednih plinov in poročanju o njih v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 181, 12.7.2012, str. 30).

---

PRILOGA II

Spremljanje drugih pomembnih informacij

A.   SPREMLJANJE PO POSAMEZNIH PLOVBAH (ČLEN 9)

| 1. | Družbe za namene spremljanja drugih relevantnih informacij po posameznih plovbah (člen 9(1)) upoštevajo naslednja pravila:






  (a) | datum in ura odhoda ter prihoda se upoštevata na podlagi greenwiškega srednjega časa (GMT). Čas, preživet na morju, se izračuna na podlagi informacij o odhodu iz pristanišča in prihodu vanj, ne vključuje pa zasidranja; |
| --- | --- | --- |

1.

Družbe za namene spremljanja drugih relevantnih informacij po posameznih plovbah (člen 9(1)) upoštevajo naslednja pravila:

(a)

datum in ura odhoda ter prihoda se upoštevata na podlagi greenwiškega srednjega časa (GMT). Čas, preživet na morju, se izračuna na podlagi informacij o odhodu iz pristanišča in prihodu vanj, ne vključuje pa zasidranja;

| (b) | prepluta razdalja je lahko bodisi najkrajša razdalja med pristaniščem odhoda in pristaniščem prihoda bodisi dejansko prepluta razdalja. Kadar se uporabi najkrajša razdalja med pristaniščem odhoda in pristaniščem prihoda, je treba upoštevati konservativni korekcijski faktor, s katerim se zagotovi, da prepluta razdalja ni bistveno prenizko ocenjena. V načrtu za spremljanje se podrobno navede uporabljeni izračun razdalje in po potrebi uporabljeni korekcijski faktor. Prepluta razdalja je izražena v navtičnih miljah; |
| --- | --- |

(b)

prepluta razdalja je lahko bodisi najkrajša razdalja med pristaniščem odhoda in pristaniščem prihoda bodisi dejansko prepluta razdalja. Kadar se uporabi najkrajša razdalja med pristaniščem odhoda in pristaniščem prihoda, je treba upoštevati konservativni korekcijski faktor, s katerim se zagotovi, da prepluta razdalja ni bistveno prenizko ocenjena. V načrtu za spremljanje se podrobno navede uporabljeni izračun razdalje in po potrebi uporabljeni korekcijski faktor. Prepluta razdalja je izražena v navtičnih miljah;

| (c) | opravljena prevozna dejavnost se določi tako, da se prepluta razdalja pomnoži s količino prepeljanega tovora; |
| --- | --- |

(c)

opravljena prevozna dejavnost se določi tako, da se prepluta razdalja pomnoži s količino prepeljanega tovora;

| (d) | pri potniških ladjah se prepeljani tovor izrazi s številom potnikov. Pri vseh drugih kategorijah ladij se količina prepeljanega tovora izrazi bodisi v metričnih tonah ali standardnih kubičnih metrih tovora, kakor je ustrezno; |
| --- | --- |

(d)

pri potniških ladjah se prepeljani tovor izrazi s številom potnikov. Pri vseh drugih kategorijah ladij se količina prepeljanega tovora izrazi bodisi v metričnih tonah ali standardnih kubičnih metrih tovora, kakor je ustrezno;

| (e) | za ladje ro-ro se prepeljani tovor opredeli kot število tovornih enot (tovornjaki, avtomobili itd.) ali kot dolžina tovornih prog v metrih, pomnožena s privzetimi vrednostmi za njihovo težo. Če je tovor, prepeljan z ladjami ro-ro, opredeljen na podlagi priloge B k standardu CEN EN 16258 (2012), ki zajema „metode za izračun in objavo rabe energije in izpustov toplogrednih plinov pri transportnih storitvah (transport blaga in oseb)“, se šteje, da je navedena opredelitev v skladu s to uredbo.
  V tej uredbi „ro-ro ladja“ pomeni ladjo, primerno za prevoz tovornih prevoznih enot, ki se natovarjajo in raztovarjajo s pomočjo koles, ali na kateri so prostori za tovrstni tovor; |
| --- | --- |

(e)

za ladje ro-ro se prepeljani tovor opredeli kot število tovornih enot (tovornjaki, avtomobili itd.) ali kot dolžina tovornih prog v metrih, pomnožena s privzetimi vrednostmi za njihovo težo. Če je tovor, prepeljan z ladjami ro-ro, opredeljen na podlagi priloge B k standardu CEN EN 16258 (2012), ki zajema „metode za izračun in objavo rabe energije in izpustov toplogrednih plinov pri transportnih storitvah (transport blaga in oseb)“, se šteje, da je navedena opredelitev v skladu s to uredbo.

V tej uredbi „ro-ro ladja“ pomeni ladjo, primerno za prevoz tovornih prevoznih enot, ki se natovarjajo in raztovarjajo s pomočjo koles, ali na kateri so prostori za tovrstni tovor;

| (f) | za kontejnerske ladje se prepeljani tovor opredeli kot skupna teža tovora v metričnih tonah, če to ni mogoče, pa kot transportna enota, ki ustreza zabojniku dolžine 20 čevljev, pomnoženo s privzetimi vrednostmi za njihovo težo. Če je tovor, prepeljan s kontejnerskimi ladjami, opredeljen v skladu z veljavnimi smernicami IMO ali instrumenti na podlagi Mednarodne konvencije o varstvu človeškega življenja na morju (v nadaljnjem besedilu: Konvencija SOLAS), se šteje, da je zadevna opredelitev v skladu s to uredbo.
  V tej uredbi „kontejnerska ladja“ pomeni ladjo, primerno izključno za prevoz kontejnerjev v podpalubju in na krovu; |
| --- | --- |

(f)

za kontejnerske ladje se prepeljani tovor opredeli kot skupna teža tovora v metričnih tonah, če to ni mogoče, pa kot transportna enota, ki ustreza zabojniku dolžine 20 čevljev, pomnoženo s privzetimi vrednostmi za njihovo težo. Če je tovor, prepeljan s kontejnerskimi ladjami, opredeljen v skladu z veljavnimi smernicami IMO ali instrumenti na podlagi Mednarodne konvencije o varstvu človeškega življenja na morju (v nadaljnjem besedilu: Konvencija SOLAS), se šteje, da je zadevna opredelitev v skladu s to uredbo.

V tej uredbi „kontejnerska ladja“ pomeni ladjo, primerno izključno za prevoz kontejnerjev v podpalubju in na krovu;

| (g) | pri določanju prepeljanega tovora za kategorije ladij, ki niso potniške ladje, ladje ro-ro ali kontejnerske ladje, se omogoči upoštevanje, kjer je to ustrezno, teže in prostornine prepeljanega tovora ter števila prepeljanih potnikov. Te kategorije med drugim vključujejo tankerje, tankerje za prevoz razsutega tovora, navadne tovorne ladje, ladje za prevoz zamrznjenega tovora, ladje za prevoz vozil in kombinirane ladje. |
| --- | --- |

(g)

pri določanju prepeljanega tovora za kategorije ladij, ki niso potniške ladje, ladje ro-ro ali kontejnerske ladje, se omogoči upoštevanje, kjer je to ustrezno, teže in prostornine prepeljanega tovora ter števila prepeljanih potnikov. Te kategorije med drugim vključujejo tankerje, tankerje za prevoz razsutega tovora, navadne tovorne ladje, ladje za prevoz zamrznjenega tovora, ladje za prevoz vozil in kombinirane ladje.

| 2. | Komisija za zagotovitev enotnih pogojev uporabe te določbe iz točke (g) odstavka 1 z izvedbenimi akti sprejme tehnična pravila, ki določajo parametre, ki se uporabljajo za vsako od drugih kategorij ladij iz navedene točke.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo najpozneje do 31. decembra 2016 v skladu s postopkom pregleda iz člena 24(2).
  Komisija lahko z izvedbenimi akti po potrebi spremeni parametre iz točke (g) odstavka 1, ki se uporabljajo. Kadar je to ustrezno, navedene parametre spremeni tudi zaradi upoštevanja sprememb te priloge v skladu s členom 5(2). Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 24(2). |
| --- | --- |

2.

Komisija za zagotovitev enotnih pogojev uporabe te določbe iz točke (g) odstavka 1 z izvedbenimi akti sprejme tehnična pravila, ki določajo parametre, ki se uporabljajo za vsako od drugih kategorij ladij iz navedene točke.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo najpozneje do 31. decembra 2016 v skladu s postopkom pregleda iz člena 24(2).

Komisija lahko z izvedbenimi akti po potrebi spremeni parametre iz točke (g) odstavka 1, ki se uporabljajo. Kadar je to ustrezno, navedene parametre spremeni tudi zaradi upoštevanja sprememb te priloge v skladu s členom 5(2). Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 24(2).

| 3. | Družbe se lahko pri upoštevanju pravil iz odstavkov 1 in 2 odločijo tudi za vključitev posebnih informacij o kategoriji ladje za plovbo v ledu in plovbi skozi led. |
| --- | --- |

3.

Družbe se lahko pri upoštevanju pravil iz odstavkov 1 in 2 odločijo tudi za vključitev posebnih informacij o kategoriji ladje za plovbo v ledu in plovbi skozi led.

B.   SPREMLJANJE NA LETNI RAVNI (ČLEN 10)

Družbe za namene spremljanja drugih pomembnih informacij na letni ravni upoštevajo naslednja pravila:

Vrednosti, ki jih je treba spremljati na podlagi člena 10, se določi z združitvijo zadevnih podatkov po posameznih plovbah.

Povprečna energetska učinkovitost se spremlja na podlagi vsaj štirih kazalnikov: porabe goriva na razdaljo, porabe goriva na opravljeno prevozno dejavnost, emisij CO2 na razdaljo in emisij CO2 na opravljeno prevozno dejavnost, ki se izračunajo na naslednji način:

Formula;

Formula;

Formula;

Formula.

Družbe se lahko pri upoštevanju teh pravil odločijo tudi za vključitev posebnih informacij o kategoriji ladje za plovbo v ledu in plovbi skozi led ter drugih informacij, povezanih s porabljenim gorivom in izpuščenim CO2, in jih razlikujejo na podlagi drugih meril, opredeljenih v načrtu za spremljanje.

---

PRILOGA III

Elementi, ki se upoštevajo pri delegiranih aktih iz členov 15 in 16

A.   POSTOPKI PREVERJANJA

| — | pristojnosti preveriteljev; |
| --- | --- |

—

pristojnosti preveriteljev;

| — | dokumenti, ki jih družbe predložijo preveriteljem; |
| --- | --- |

—

dokumenti, ki jih družbe predložijo preveriteljem;

| — | ocena tveganja, ki jo izvedejo preveritelji; |
| --- | --- |

—

ocena tveganja, ki jo izvedejo preveritelji;

| — | ocena skladnosti načrta za spremljanje; |
| --- | --- |

—

ocena skladnosti načrta za spremljanje;

| — | preverjanje poročila o emisijah; |
| --- | --- |

—

preverjanje poročila o emisijah;

| — | raven pomembnosti; |
| --- | --- |

—

raven pomembnosti;

| — | razumno zagotovilo preveriteljev; |
| --- | --- |

—

razumno zagotovilo preveriteljev;

| — | napačne navedbe in neskladnosti; |
| --- | --- |

—

napačne navedbe in neskladnosti;

| — | vsebina poročila o preverjanju; |
| --- | --- |

—

vsebina poročila o preverjanju;

| — | priporočila za izboljšave; |
| --- | --- |

—

priporočila za izboljšave;

| — | komunikacija med družbami, preveritelji in Komisijo |
| --- | --- |

—

komunikacija med družbami, preveritelji in Komisijo

B.   AKREDITACIJA PREVERITELJEV

| — | kako se lahko zahteva akreditacija za dejavnosti ladijskega prevoza; |
| --- | --- |

—

kako se lahko zahteva akreditacija za dejavnosti ladijskega prevoza;

| — | kako bodo nacionalni akreditacijski organi ocenjevali preveritelje za namene izdaje certifikata o akreditaciji; |
| --- | --- |

—

kako bodo nacionalni akreditacijski organi ocenjevali preveritelje za namene izdaje certifikata o akreditaciji;

| — | kako bodo nacionalni akreditacijski organi izvajali nadzor za potrditev nadaljnje veljavnosti akreditacije; |
| --- | --- |

—

kako bodo nacionalni akreditacijski organi izvajali nadzor za potrditev nadaljnje veljavnosti akreditacije;

| — | zahteve za nacionalne akreditacijske organe, da bodo lahko pristojni za akreditiranje preveriteljev za dejavnosti ladijskega prevoza, vključno s sklicevanjem na harmonizirane standarde. |
| --- | --- |

—

zahteve za nacionalne akreditacijske organe, da bodo lahko pristojni za akreditiranje preveriteljev za dejavnosti ladijskega prevoza, vključno s sklicevanjem na harmonizirane standarde.

---

| 24.4.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 134/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 134/52

---

Utemeljitev Sveta: Stališče Sveta (EU) št. 6/2015 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremljanju emisij ogljikovega dioksida iz pomorskega prometa, poročanju o njih in njihovem preverjanju ter spremembi Direktive 2009/16/ES

(2015/C 134/06)

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 1. julija 2013 Svetu in Evropskemu parlamentu poslala navedeni predlog (1) ter z njim povezano oceno učinka. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 1. julija 2013 Svetu in Evropskemu parlamentu poslala navedeni predlog (1) ter z njim povezano oceno učinka.

| 2. | Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel 16. oktobra 2013 (2).
  Evropski parlament je mnenje v prvi obravnavi sprejel 16. aprila 2014 (3) in pri tem sprejel 85 predlogov sprememb. |
| --- | --- |

2.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel 16. oktobra 2013 (2).

Evropski parlament je mnenje v prvi obravnavi sprejel 16. aprila 2014 (3) in pri tem sprejel 85 predlogov sprememb.

| 3. | Med Svetom in Evropskim parlamentom so potekala neuradna pogajanja, da bi bilo mogoče dogovor doseči že v fazi stališča Sveta iz prve obravnave („čim hitrejši dogovor v drugi obravnavi“). Ta pogajanja so se 18. novembra 2014 zaključila z začasnim dogovorom. |
| --- | --- |

3.

Med Svetom in Evropskim parlamentom so potekala neuradna pogajanja, da bi bilo mogoče dogovor doseči že v fazi stališča Sveta iz prve obravnave („čim hitrejši dogovor v drugi obravnavi“). Ta pogajanja so se 18. novembra 2014 zaključila z začasnim dogovorom.

| 4. | Odbor Evropskega parlamenta za okolje, javno zdravje in varnost hrane (ENVI) je 3. decembra 2014 odobril izid pogajanj v okviru neuradnega trialoga. Predsednik odbora ENVI je še istega dne predsednika Coreperja I pisno obvestil, da bo – če bo Svet po dogovoru Evropskemu parlamentu uradno poslal svoje stališče – skupaj s poročevalcem na plenarnem zasedanju priporočil, naj Parlament v drugi obravnavi sprejme stališče Sveta brez sprememb, potem ko ga bodo pregledali pravniki lingvisti. |
| --- | --- |

4.

Odbor Evropskega parlamenta za okolje, javno zdravje in varnost hrane (ENVI) je 3. decembra 2014 odobril izid pogajanj v okviru neuradnega trialoga. Predsednik odbora ENVI je še istega dne predsednika Coreperja I pisno obvestil, da bo – če bo Svet po dogovoru Evropskemu parlamentu uradno poslal svoje stališče – skupaj s poročevalcem na plenarnem zasedanju priporočil, naj Parlament v drugi obravnavi sprejme stališče Sveta brez sprememb, potem ko ga bodo pregledali pravniki lingvisti.

| 5. | Svet je 17. decembra 2014 na podlagi tega potrdil svoj politični dogovor o besedilu uredbe (4), o katerem sta se dogovorili navedeni instituciji. |
| --- | --- |

5.

Svet je 17. decembra 2014 na podlagi tega potrdil svoj politični dogovor o besedilu uredbe (4), o katerem sta se dogovorili navedeni instituciji.

II.   CILJ

Glavni cilj predlagane uredbe je vzpostavitev sistema za spremljanje emisij CO2 iz pomorskega prometa, poročanje o njih in njihovo preverjanje (SPP) kot prvi korak k vzpostavitvi globalnega sistema SPP.

III.   ANALIZA STALIŠČA SVETA V PRVI OBRAVNAVI

A.   Splošno

Med Evropskim parlamentom in Svetom so po glasovanju na plenarnem zasedanju potekala pogajanja, da bi lahko na podlagi stališča Sveta iz prve obravnave sklenila dogovor v drugi obravnavi, ki bi ga lahko kot takega odobril Parlament. Besedilo stališča Sveta iz prve obravnave v celoti odraža kompromis, ki sta ga dosegla sozakonodajalca.

B.   Glavna vprašanja

Spremembe, vnesene v predlog Komisije, na splošno odražajo potrebo po doseganju ustreznega ravnotežja pri vzpostavljanju sistema za spremljanje, poročanje in preverjanje (SPP), ki bi ostal prilagodljiv ter obenem zagotavljal minimalne enake konkurenčne pogoje za vse in čim manjše upravno breme.

Podrobneje so bila glavna vprašanja, pri katerih so bile v primerjavi s prvotnim predlogom potrebne spremembe, naslednja:

| (a) | seznam opredelitev pojmov, ki je bil razširjen z novimi opredelitvami, druge pa so bile podrobneje obrazložene; |
| --- | --- |

(a)

seznam opredelitev pojmov, ki je bil razširjen z novimi opredelitvami, druge pa so bile podrobneje obrazložene;

| (b) | vsebina in postopek spreminjanja načrta za spremljanje; |
| --- | --- |

(b)

vsebina in postopek spreminjanja načrta za spremljanje;

| (c) | načini spremljanja emisij CO2, pri čemer je bila uvedena posebna izjema za spremljanje po posameznih plovbah, vključena pa je bila tudi možnost prostovoljnega spremljanja in poročanja, tako na letni ravni kot po posameznih plovbah, o dodatnih informacijah, kot so takšne o kategoriji ladje za plovbo v ledu in plovbi skozi led; |
| --- | --- |

(c)

načini spremljanja emisij CO2, pri čemer je bila uvedena posebna izjema za spremljanje po posameznih plovbah, vključena pa je bila tudi možnost prostovoljnega spremljanja in poročanja, tako na letni ravni kot po posameznih plovbah, o dodatnih informacijah, kot so takšne o kategoriji ladje za plovbo v ledu in plovbi skozi led;

| (d) | organizacija dejavnosti preverjanja, da bi pojasnili zaporedje ukrepov in poenostavili postopek; |
| --- | --- |

(d)

organizacija dejavnosti preverjanja, da bi pojasnili zaporedje ukrepov in poenostavili postopek;

| (e) | struktura in vsebina skladnosti ter mehanizem za določanje kazni, skupaj z morebitnimi sklicevanji na Direktivo 2009/16/ES o pomorski inšpekciji države pristanišča; |
| --- | --- |

(e)

struktura in vsebina skladnosti ter mehanizem za določanje kazni, skupaj z morebitnimi sklicevanji na Direktivo 2009/16/ES o pomorski inšpekciji države pristanišča;

| (f) | črtanje sklicevanja na Uredbo (EU) št. 525/2013 o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami na nacionalni ravni in ravni Unije; |
| --- | --- |

(f)

črtanje sklicevanja na Uredbo (EU) št. 525/2013 o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami na nacionalni ravni in ravni Unije;

| (g) | informacije, ki jih je treba predložiti Komisiji, priznavanje (omejene) izjeme od te javne objave ter različne oblike poročil, ki naj bi jih Komisija pripravila na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

(g)

informacije, ki jih je treba predložiti Komisiji, priznavanje (omejene) izjeme od te javne objave ter različne oblike poročil, ki naj bi jih Komisija pripravila na podlagi te uredbe;

| (h) | področje uporabe Priloge II, pri čemer sta bila uvedena morebitno ločevanje med različnimi vrstami ladij in podrobna obrazložitev parametrov, ki se uporabljajo za izračun prepeljanega tovora, in sicer z izvedbenim aktom, ter |
| --- | --- |

(h)

področje uporabe Priloge II, pri čemer sta bila uvedena morebitno ločevanje med različnimi vrstami ladij in podrobna obrazložitev parametrov, ki se uporabljajo za izračun prepeljanega tovora, in sicer z izvedbenim aktom, ter

| (i) | področje uporabe delegiranih aktov, predvidenih v tej uredbi. |
| --- | --- |

(i)

področje uporabe delegiranih aktov, predvidenih v tej uredbi.

IV.   ZAKLJUČEK

Stališče Sveta v celoti odraža kompromis, dosežen v neuradnih pogajanjih med Svetom in Evropskim parlamentom ob podpori Komisije.

Ta kompromis je bil potrjen v pismu z dne 3. decembra 2014, ki ga je predsednik odbora Evropskega parlamenta ENVI naslovil na predsedstvo. Svet za okolje je s sprejetjem političnega dogovora na seji 17. decembra 2014 ta kompromis naknadno tudi odobril.

---

(1)  Dok. 11851/13.

(2)  Dok. CESE 5340/2013.

(3)  Dok. 8671/14.

(4)  Dok. 16238/14.

---