# Az Európai Unió L 111/2015

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 111 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 58. évfolyam2015. április 30. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 111

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

58. évfolyam2015. április 30.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2015/674 határozata (2015. április 20.) a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság létrehozásáról szóló módosított megállapodásnak az Európai Unió nevében történő elfogadásáról | 1 |
| | | Módosított megállapodás a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság létrehozásáról | 3 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/675 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. február 26.) az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékek behozatalára vonatkozó kiegészítő vámok megállapításáról szóló 673/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról | 16 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/676 végrehajtási rendelete (2015. április 23.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 18 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/677 végrehajtási rendelete (2015. április 23.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 21 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/678 végrehajtási rendelete (2015. április 29.) az 543/2011/EU végrehajtási rendeletnek a paradicsomra, az uborkára, a csemegeszőlőre, a kajszibarackra, a cseresznyefélékre (a meggy kivételével), az őszibarackra (beleértve a nektarint is) és a szilvára vonatkozó kiegészítő vámok kivetését eredményező küszöbszintek tekintetében történő módosításáról | 24 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/679 végrehajtási rendelete (2015. április 29.) az (EU) 2015/360 bizottsági végrehajtási rendelet által a sertéshús tekintetében előírt magántárolási támogatás iránti kérelmek benyújtásának felfüggesztéséről | 27 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/680 végrehajtási rendelete (2015. április 29.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 28 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/681 végrehajtási határozata (2015. április 29.) A 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében a városi és túrakerékpárokra, hegyikerékpárokra és versenykerékpárokra vonatkozó EN ISO 4210 (1–9. rész) szabvány és a gyermekkerékpárokra vonatkozó EN ISO 8098 szabvány hivatkozásainak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetéséről (
  1
  ) | 30 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/682 ajánlása (2015. április 29.) a perklorát élelmiszerekben való előfordulásának nyomon követéséről (
  1
  ) | 32 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (EU) 2015/674 határozata (2015. április 20.) a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság létrehozásáról szóló módosított megállapodásnak az Európai Unió nevében történő elfogadásáról

1

Módosított megállapodás a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság létrehozásáról

3

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2015/675 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. február 26.) az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékek behozatalára vonatkozó kiegészítő vámok megállapításáról szóló 673/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról

16

*

A Bizottság (EU) 2015/676 végrehajtási rendelete (2015. április 23.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

18

*

A Bizottság (EU) 2015/677 végrehajtási rendelete (2015. április 23.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

21

*

A Bizottság (EU) 2015/678 végrehajtási rendelete (2015. április 29.) az 543/2011/EU végrehajtási rendeletnek a paradicsomra, az uborkára, a csemegeszőlőre, a kajszibarackra, a cseresznyefélékre (a meggy kivételével), az őszibarackra (beleértve a nektarint is) és a szilvára vonatkozó kiegészítő vámok kivetését eredményező küszöbszintek tekintetében történő módosításáról

24

*

A Bizottság (EU) 2015/679 végrehajtási rendelete (2015. április 29.) az (EU) 2015/360 bizottsági végrehajtási rendelet által a sertéshús tekintetében előírt magántárolási támogatás iránti kérelmek benyújtásának felfüggesztéséről

27

A Bizottság (EU) 2015/680 végrehajtási rendelete (2015. április 29.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

28

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2015/681 végrehajtási határozata (2015. április 29.) A 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében a városi és túrakerékpárokra, hegyikerékpárokra és versenykerékpárokra vonatkozó EN ISO 4210 (1–9. rész) szabvány és a gyermekkerékpárokra vonatkozó EN ISO 8098 szabvány hivatkozásainak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetéséről (
  1
  )

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

30

AJÁNLÁSOK

*

A Bizottság (EU) 2015/682 ajánlása (2015. április 29.) a perklorát élelmiszerekben való előfordulásának nyomon követéséről (
  1
  )

1

32

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvhez ( HL L 18., 1997.1.21. )
  (Magyar nyelvű különkiadás, 5. fejezet, 2. kötet, 431. o.) | 34 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvhez ( HL L 18., 1997.1.21. )
  (Magyar nyelvű különkiadás, 5. fejezet, 2. kötet, 431. o.)

( HL L 18., 1997.1.21. )

(Magyar nyelvű különkiadás, 5. fejezet, 2. kötet, 431. o.)

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 30.4.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 111/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 111/1

---

A TANÁCS (EU) 2015/674 HATÁROZATA

(2015. április 20.)

a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság létrehozásáról szóló módosított megállapodásnak az Európai Unió nevében történő elfogadásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

mivel:

| (1) | A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) létrehozásáról szóló megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) a FAO konferencia 1949-ben tartott ötödik ülésszakán hozták létre és hagyták jóvá, és 1952. február 20-án lépett hatályba. |
| --- | --- |

(1)

A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) létrehozásáról szóló megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) a FAO konferencia 1949-ben tartott ötödik ülésszakán hozták létre és hagyták jóvá, és 1952. február 20-án lépett hatályba.

| (2) | Az Európai Közösség a 98/416/EK határozat (1) Tanács általi elfogadása révén vált a GFCM szerződő felévé. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Közösség a 98/416/EK határozat (1) Tanács általi elfogadása révén vált a GFCM szerződő felévé.

| (3) | A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépésének következményeként az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lép és annak jogutódja. |
| --- | --- |

(3)

A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépésének következményeként az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lép és annak jogutódja.

| (4) | 2013. november 15-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Unió nevében tárgyalásokat folytasson a megállapodás módosításáról az Unió hatáskörébe tartozó ügyekben. |
| --- | --- |

(4)

2013. november 15-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Unió nevében tárgyalásokat folytasson a megállapodás módosításáról az Unió hatáskörébe tartozó ügyekben.

| (5) | A tagállamok és a Bizottság tárgyalásokat folytattak a saját hatáskörükben, a megbízatásuknak megfelelően és egymással szorosan egyeztetve. |
| --- | --- |

(5)

A tagállamok és a Bizottság tárgyalásokat folytattak a saját hatáskörükben, a megbízatásuknak megfelelően és egymással szorosan egyeztetve.

| (6) | A tárgyalások a 2014. május 19–24. között tartott GFCM-találkozón sikeresen lezárultak.A találkozón a GFCM támogatta a módosított megállapodás szövegét. |
| --- | --- |

(6)

A tárgyalások a 2014. május 19–24. között tartott GFCM-találkozón sikeresen lezárultak.A találkozón a GFCM támogatta a módosított megállapodás szövegét.

| (7) | A megállapodás módosításainak célja, hogy korszerűsítse a GFCM-et és megerősítse a halászati erőforrások megőrzése terén betöltött szerepét a hatáskörén belül. |
| --- | --- |

(7)

A megállapodás módosításainak célja, hogy korszerűsítse a GFCM-et és megerősítse a halászati erőforrások megőrzése terén betöltött szerepét a hatáskörén belül.

| (8) | A GFCM célkitűzéseit, általános elveit és funkcióit felülvizsgálták és kibővítették annak érdekében, hogy biztosítsák az élő tengeri erőforrások és környezetük hosszú távú védelmét és fenntartható használatát. |
| --- | --- |

(8)

A GFCM célkitűzéseit, általános elveit és funkcióit felülvizsgálták és kibővítették annak érdekében, hogy biztosítsák az élő tengeri erőforrások és környezetük hosszú távú védelmét és fenntartható használatát.

| (9) | A módosított megállapodás összhangban van az Unió közös halászati politikájának elveivel. Az Uniónak ezért érdekében áll a módosított megállapodást elfogadni, |
| --- | --- |

(9)

A módosított megállapodás összhangban van az Unió közös halászati politikájának elveivel. Az Uniónak ezért érdekében áll a módosított megállapodást elfogadni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság létrehozásáról szóló módosított megállapodást a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.

A módosított megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke kijelöli azt a személyt, aki jogosult az Unió nevében értesíteni a FAO-t a módosított megállapodásnak az Európai Unió által történt elfogadásáról (2).

3. cikk

Ez a határozat az elfogadása napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2015. április 20-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. DŪKLAVS

---

(1)  A Tanács 98/416/EK határozata (1998. június 16.) az Európai Közösségnek a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottsághoz történő csatlakozásáról.(HL L 190., 1998.7.4., 34. o.).

1

(2)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság létrehozásáról szóló módosított megállapodás hatálybalépése napjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről.

2

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

| 30.4.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 111/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 111/3

---

MÓDOSÍTOTT MEGÁLLAPODÁS

a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság létrehozásáról

A Szerződő Felek,

EMLÉKEZTETVE az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményének vonatkozó rendelkezéseiben kifejezésre jutó nemzetközi jogra,

EMLÉKEZTETVE TOVÁBBÁ az 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményben foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló, 1995. december 4-i megállapodásra, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló, 1993. november 24-i megállapodásra, valamint az élő tengeri erőforrások védelmére és kezelésére vonatkozó egyéb nemzetközi okmányokra,

FIGYELEMMEL az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet konferenciájának 1995. október 31-i, 28. ülésén a felelősségteljes halászat vonatkozásában elfogadott magatartási kódexre, valamint az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet konferenciája által elfogadott ahhoz kapcsolódó eszközökre,

TEKINTETTEL ARRA, hogy a Földközi-tenger és a Fekete-tenger (a továbbiakban: a megállapodás hatálya alá tartozó földrajzi terület) élő tengeri erőforrásainak fejlesztése és megfelelő hasznosítása közös érdek,

ELISMERVE a megállapodás hatálya alá tartozó földrajzi területkülönböző alrégióinak sajátosságait,

AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy biztosítsák az élő tengeri erőforrások és a tengeri ökoszisztémák hosszú távú megőrzését és fenntartható hasznosítását a megállapodás hatálya alá tartozó földrajzi területen,

FELISMERVE a megállapodás hatálya alá tartozó földrajzi terület élő tengeri erőforrásainak fenntartható hasznosításából származó gazdasági, szociális és táplálkozási előnyöket,

FELISMERVE TOVÁBBÁ, hogy a nemzetközi jog értelmében az államok kötelesek együttműködni az élő tengeri erőforrások védelme és kezelése, valamint ökoszisztémáik védelme érdekében,

MEGERŐSÍTVE, hogy a felelősségteljes akvakultúra csökkenti az élő tengeri erőforrásokra gyakorolt stresszhatást és fontos szerepet játszik az élő vízi erőforrások előmozdításában és jobb hasznosításában, beleértve az élelelmezésbiztonságot,

ANNAK TUDATÁBAN, hogy el kell kerülni a tengeri környezetre gyakorolt káros hatásokat, meg kell őrizni a biológiai sokféleséget és minimálisra kell csökkenteni az élő tengeri erőforrások hasznosítása és kiaknázása által okozott hosszú távú vagy visszafordíthatatlan hatások kockázatát,

SZEM ELŐTT TARTVA, hogy a hatékony védelemnek és kezelésnek a rendelkezésre álló legjobb tudományos információkon és az elővigyázatosság elvének alkalmazásán kell alapulnia,

TUDATÁBAN a part menti halászati közösségek fontosságának, illetve annak, hogy a halászokat, az érintett szakmai szervezeteket és a civil társadalmi szervezeteket be kell vonni a döntéshozatali folyamatokba,

AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy hatékonyan együttműködés jöjjön létre és lépéseket tegyenek a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása érdekében,

FELISMERVE a fejlődő államok sajátos igényeit, segítendő őket abban, hogy hatékonyan részt vehessenek az élő tengeri erőforrások védelmében, kezelésében és a velük való gazdálkodásban,

AZZAL A MEGGYŐZŐDÉSSEL, hogy a megállapodás hatálya alá tartozó földrajzi terület élő tengeri erőforrásainak megőrzése és fenntartható hasznosítása, illetve a tengeri ökoszisztémák védelme, amelyekben ezek az erőforrások előfordulnak, fontos szerepet játszik a kék növekedés és a fenntartható fejlődés összefüggésében,

FELISMERVE, hogy e célok megvalósítása érdekében az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet (FAO) keretén belül, a FAO alapokmányának XIV. cikke alapján létre kell hozni a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottságot (rövidítése: GFCM),

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

(A kifejezések használata)

E megállapodás alkalmazásában:

a)   „1982. évi egyezmény”: az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezménye;

b)   „1995. évi megállapodás”: az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló, 1995. december 4-i megállapodás;

c)   „akvakultúra”: az élő vízi erőforrások tenyésztése;

d)   „Szerződő Fél”: minden olyan állam és regionális gazdasági integrációs szervezet, amely 4. cikk értelmében tagja a GFCM-nek;

e)   „együttműködő nem Szerződő Fél”: az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet tagjai vagy társult tagjai, valamint azok az államok, amelyek nem tagjai ugyan a Szervezetnek, de tagjai az Egyesült Nemzeteknek vagy bármely szakosított intézményének, és hivatalosan nem Szerződő Felei a GFCM-nek, de tiszteletben tartják a 8. cikk b) pontjában említett intézkedéseket;

f)   „halászat”: élő tengeri erőforrások felkutatása, csalogatása, helyének meghatározása, kifogása, kihalászása vagy kitermelése, illetve bármely olyan tevékenység folytatása, amely valószínűsíthetően az élő tengeri erőforrások csalogatását, helyének meghatározását, kifogását, kihalászását vagy kitermelését eredményezi;

g)   „halászati kapacitás”: a halak maximális mennyisége, amelyet egyetlen halászat vagy egyetlen halászati egység (pl. egy halász, közösség, hajó vagy flotta) egy időszakban (pl. idény, év) begyűjthet, figyelembe véve a halállomány biomasszáját és korösszetételét, valamint a technológia jelenlegi állapotát, szabályozott fogási korlátozások hiányában és a rendelkezésre álló eszközök teljes kihasználása mellett;

h)   „halászati erőkifejtés”: egy adott típusú halászati eszköz mennyisége, amelyet a halászati területen egy adott időegység alatt használnak (pl. a vonóhálóval halászott órák száma naponta, a kihelyezett horgok száma naponta vagy part menti kerítőhálós halászat esetén a fogások száma naponta). Két- vagy többfajta eszköz használata esetén a megfelelő tevékenységeket összeadás előtt valamilyen alaptípushoz hozzá kell igazítani;

i)   „halászattal összefüggő tevékenység”: minden olyan művelet, amelyet a halászati tevékenység támogatása vagy előkészítése érdekében végeznek, beleértve a halak kirakodását, csomagolását, feldolgozását, átrakását vagy szállítását, valamint a személyzet, üzemanyag, felszerelések és egyéb készletek biztosítását;

j)   „jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat”: a FAO jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló 2001. évi nemzetközi cselekvési tervének (3) bekezdésében meghatározott tevékenységek;

k)   „maximális fenntartható hozam”: az a legnagyobb elméleti egyensúlyi hozam, amely a meglévő (átlagos) környezeti feltételek mellett valamely állományból folyamatosan (átlagosan) kifogható anélkül, hogy befolyásolná a szaporodási folyamatot;

l)   „kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok”: a kizárólagos gazdasági övezeten belül és a kizárólagos gazdasági övezetek kívüli és azzal szomszédos területeken egyaránt előforduló állományok;

m)   „hajó”: halászatra vagy halászati tevékenységekre használt, ilyen célú felhasználásra felszerelt vagy ilyen célú felhasználásra szánt hajó vagy másfajta vízi jármű.

2. cikk

(Célkitűzések)

(1)   A Szerződő Felek az Élelmezési és Mezőgazdaság Szervezet (a továbbiakban: a Szervezet) alapokmányának keretein belül bizottságot hoznak létre, amelynek neve Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (a továbbiakban: GFCM) az e megállapodásban meghatározott feladatok elvégzése és kötelezettségek teljesítése céljából.

(2)   A megállapodás célkitűzése, hogy – biológiai, társadalmi, gazdasági és környezeti szinten – biztosítsa az élő tengeri erőforrások megőrzését és fenntartható hasznosítását, valamint az akvakultúra fenntartható fejlődését a megállapodás hatálya alá tartozó földrajzi területen.

(3)   A GFCM székhelye Rómában, Olaszországban van.

3. cikk

(Területi hatály)

(1)   A megállapodás földrajzi hatálya a Földközi-tenger és a Fekete-tenger valamennyi tengervizére terjed ki.

(2)   A megállapodás egyetlen rendelkezése sem, illetve a megállapodás értelmében végrehajtott intézkedések vagy tevékenységek egyike sem jelenti bármely Szerződő Félnek a vizek és övezetek jogállására és kiterjedésére vonatkozó igényének vagy álláspontjának bármely Szerződő Fél általi elismerését.

4. cikk

(Tagság)

(1)   A GFCM-beli tagság nyitva áll a Szervezet tagjai vagy társult tagjai, valamint azon államok előtt, amelyek nem tagjai ugyan a Szervezetnek, de tagjai az Egyesült Nemzeteknek vagy bármely szakosított intézményének,

| a) | és amelyek:






  i. | részben vagy egészben a megállapodás hatálya alá tartozó földrajzi területen található part menti államok vagy társult tagok; |
| --- | --- | --- |

a)

és amelyek:

i.

részben vagy egészben a megállapodás hatálya alá tartozó földrajzi területen található part menti államok vagy társult tagok;

| ii. | olyan államok vagy társult tagok, amelyek hajói az e megállapodás hatálya alá tartozó állományokat halásszák vagy szándékoznak halászni a megállapodás hatálya alá tartozó földrajzi területen; vagy |
| --- | --- |

ii.

olyan államok vagy társult tagok, amelyek hajói az e megállapodás hatálya alá tartozó állományokat halásszák vagy szándékoznak halászni a megállapodás hatálya alá tartozó földrajzi területen; vagy

| iii. | regionális gazdasági integrációs szervezetek, amelyekben az i. vagy ii. pontban említett államok bármelyike tag, és amelyekre az állam az e megállapodás hatálya alá tartozó ügyekben hatáskört ruházott át; |
| --- | --- |

iii.

regionális gazdasági integrációs szervezetek, amelyekben az i. vagy ii. pontban említett államok bármelyike tag, és amelyekre az állam az e megállapodás hatálya alá tartozó ügyekben hatáskört ruházott át;

| b) | és amelyek elfogadják ezt a megállapodást a 23. cikk rendelkezéseivel összhangban. |
| --- | --- |

b)

és amelyek elfogadják ezt a megállapodást a 23. cikk rendelkezéseivel összhangban.

(2)   E megállapodás alkalmazásában az „amelynek hajói” kifejezés egy regionális gazdasági integrációs szervezet Szerződő Fél vonatkozásában a regionális gazdasági integrációs szervezet Szerződő Fél valamely tagállamának hajóit jelenti.

5. cikk

(Általános elvek)

A megállapodás célkitűzéseinek érvényre juttatása érdekében a GFCM:

| a) | védelmi és gazdálkodási intézkedésekről szóló ajánlásokat fogadhat el, amelyek célja, hogy biztosítsák a halászati tevékenységek hosszú távú fenntarthatóságát az élő tengeri erőforrások, valamint a halászat és akvakultúra gazdasági és társadalmi életképességének megőrzése érdekében; ilyen ajánlások elfogadásakor a GFCM különös figyelmet fordít azokra az intézkedésekre, amelyek megakadályozzák a túlhalászást és minimalizálják a visszadobást. A GFCM továbbá különös figyelmet fordít a kisüzemi halászatra és a helyi közösségekre gyakorolt lehetséges hatásokra; |
| --- | --- |

a)

védelmi és gazdálkodási intézkedésekről szóló ajánlásokat fogadhat el, amelyek célja, hogy biztosítsák a halászati tevékenységek hosszú távú fenntarthatóságát az élő tengeri erőforrások, valamint a halászat és akvakultúra gazdasági és társadalmi életképességének megőrzése érdekében; ilyen ajánlások elfogadásakor a GFCM különös figyelmet fordít azokra az intézkedésekre, amelyek megakadályozzák a túlhalászást és minimalizálják a visszadobást. A GFCM továbbá különös figyelmet fordít a kisüzemi halászatra és a helyi közösségekre gyakorolt lehetséges hatásokra;

| b) | megfelelő, a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményen alapuló intézkedéseket fogalmaz meg, összhangban a 8. cikk b) pontjával, figyelembe véve a lényeges környezetvédelmi, gazdasági és társadalmi tényezőket; |
| --- | --- |

b)

megfelelő, a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményen alapuló intézkedéseket fogalmaz meg, összhangban a 8. cikk b) pontjával, figyelembe véve a lényeges környezetvédelmi, gazdasági és társadalmi tényezőket;

| c) | alkalmazza az elővigyázatosság elvét, összhangban az 1995. évi megállapodással és a FAO felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexével; |
| --- | --- |

c)

alkalmazza az elővigyázatosság elvét, összhangban az 1995. évi megállapodással és a FAO felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexével;

| d) | az akvakultúrát, ideértve az akvakultúra-alapú halászatot is, a jövedelem és a táplálkozás diverzifikációját elősegítő eszköznek tekinti, ezáltal biztosítja az élő tengeri erőforrások felelősségteljes használatát, a genetikai sokféleség megóvását, valamint a környezetre és a helyi közösségekre gyakorolt káros hatások minimalizálását; |
| --- | --- |

d)

az akvakultúrát, ideértve az akvakultúra-alapú halászatot is, a jövedelem és a táplálkozás diverzifikációját elősegítő eszköznek tekinti, ezáltal biztosítja az élő tengeri erőforrások felelősségteljes használatát, a genetikai sokféleség megóvását, valamint a környezetre és a helyi közösségekre gyakorolt káros hatások minimalizálását;

| e) | adott esetben elősegíti a halászati gazdálkodás és az akvakultúra fejlesztésének szubregionális megközelítését a Földközi-tenger és a Fekete-tenger sajátosságainak fokozottabb figyelembevétele érdekében; |
| --- | --- |

e)

adott esetben elősegíti a halászati gazdálkodás és az akvakultúra fejlesztésének szubregionális megközelítését a Földközi-tenger és a Fekete-tenger sajátosságainak fokozottabb figyelembevétele érdekében;

| f) | megteszi a szükséges intézkedéseket a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megakadályozására és felszámolására irányuló ajánlások betartásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

f)

megteszi a szükséges intézkedéseket a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászati tevékenységek megakadályozására és felszámolására irányuló ajánlások betartásának biztosítása érdekében;

| g) | előmozdítja döntéshozatali folyamatai és egyéb tevékenységei átláthatóságát; és |
| --- | --- |

g)

előmozdítja döntéshozatali folyamatai és egyéb tevékenységei átláthatóságát; és

| h) | olyan egyéb tevékenységeket végez, amelyek a GFCM fent meghatározott céljai eléréséhez szükségesek lehetnek. |
| --- | --- |

h)

olyan egyéb tevékenységeket végez, amelyek a GFCM fent meghatározott céljai eléréséhez szükségesek lehetnek.

6. cikk

(A GFCM)

(1)   A GFCM ülésein minden egyes Szerződő Felet egy küldött képvisel, akit egy helyettes, valamint szakértők és tanácsadók kísérhetnek. A GFCM ülésein a helyettesek, szakértők és tanácsadók részvétele nem jár szavazati joggal, kivéve azt az esetet, amikor a helyettes a küldöttet annak távollétében képviseli.

(2)   A (3) bekezdésre is figyelemmel, minden egyes Szerződő Félnek egy szavazata van. E megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a GFCM határozatait a leadott szavazatok többsége alapján hozza. A határozatképességhez a GFCM teljes tagságának többsége szükséges.

(3)   A GFCM Szerződő Felei közé tartozó regionális gazdasági integrációs szervezet annyi szavazattal rendelkezik a GFCM vagy annak bármely testülete ülésén, ahány állam a tagjai közül az ilyen ülésen szavazásra jogosult.

(4)   A GFCM Szerződő Felei közé tartozó regionális gazdasági integrációs szervezet a GFCM Szerződő Felei közé tartozó tagállamaival felváltva gyakorolja tagsági jogait a hatáskörükbe tartozó területeknekmegfelelően. Amikor a GFCM Szerződő Felei közé tartozó regionális gazdasági integrációs szervezet gyakorolja a szavazati jogát, akkor tagállamai nem gyakorolják a sajátjukat, és fordítva.

(5)   A GFCM bármely Szerződő Fele felkérheti a GFCM Szerződő Felei közé tartozó regionális gazdasági integrációs szervezetet vagy annak a GFCM Szerződő Felei közé tartozó tagállamait arra, hogy adjanak tájékoztatást arról, hogy a Szerződő Félként működő szervezet és annak tagállamai közül melyik rendelkezik hatáskörrel valamely konkrét kérdésben. Ilyen megkeresés esetén a regionális gazdasági integrációs szervezet vagy az érintett tagállamok tájékoztatást nyújtanak.

(6)   A GFCM vagy bármely testületének ülése előtt a GFCM Szerződő Felei közé tartozó regionális gazdasági integrációs szervezet vagy annak a GFCM Szerződő Felei közé tartozó tagállamai jelzik, hogy a regionális gazdasági integrációs szervezet és annak tagállamai közül melyik rendelkezik hatáskörrel az ülésen tárgyalandó valamely konkrét kérdésben, és hogy a regionális gazdasági integrációs szervezet és annak tagállamai közül melyik gyakorolja szavazati jogát egy-egy adott napirendi pont vonatkozásában. E bekezdésben semmi nem akadályozza a GFCM Szerződő Felei közé tartozó regionális gazdasági integrációs szervezetet vagy annak a GFCM Szerződő Felei közé tartozó tagállamait abban, hogy e bekezdés alkalmazásában egyszeri nyilatkozatot tegyenek, amely az összes későbbi ülésen felmerülő kérdések és napirendi pontokra vonatkozóan hatályos marad, figyelembe véve az egyes ülések előtt esetlegesen jelzett kivételeket vagy módosításokat.

(7)   Azokban az esetekben, amikor egy napirendi pont egyszerre érinti azokat a kérdéseket, amelyek vonatkozásában a hatáskört átruházták a regionális gazdasági integrációs szervezetre, valamint azokat, amelyek vonatkozásában a regionális gazdasági integrációs szervezet tagállamai a rendelkeznek hatáskörrel, mind a regionális gazdasági integrációs szervezet, mind annak tagállamai részt vehetnek a megbeszéléseken. Ilyen esetekben az ülés során – a döntések meghozatalakor – csak a szavazásra jogosult Szerződő Fél véleményét veszik figyelembe.

(8)   A GFCM bármely ülése határozatképességének megállapításakor a GFCM Szerződő Felei közé tartozó regionális gazdasági integrációs szervezet küldöttségét olyan mértékben kell számításba venni, amely mértékben az jogosult szavazni azon az ülésen, amelyre vonatkozóan a határozatképesség megállapítása folyik.

(9)   A GFCM égisze alatt tartott ülések, egyéb találkozók és tevékenységek gyakorisága, időtartama és ütemezése tekintetében a költséghatékonyság elvét kell alkalmazni.

7. cikk

(Az Elnökség)

A GFCM kétharmados többséggel elnököt és két alelnököt választ. Ez a három személy alkotja a GFCM Elnökségét, amely az eljárási szabályzatban megállapított feladatmeghatározással összhangban működik.

8. cikk

(A GFCM feladatai)

Célkitűzéseivel és általános elveivel összhangban a GFCM a következő feladatokat látja el:

| a) | az élő tengeri erőforrások állapotának rendszeres felülvizsgálata és értékelése; |
| --- | --- |

a)

az élő tengeri erőforrások állapotának rendszeres felülvizsgálata és értékelése;

| b) | megfelelő intézkedések megfogalmazása és ajánlása a 13. cikk rendelkezéseivel összhangban, ideértve:






  i. | a megállapodás hatálya alá tartozó földrajzi terület található élő tengeri erőforrások védelmét és kezelését; |
| --- | --- | --- |

b)

megfelelő intézkedések megfogalmazása és ajánlása a 13. cikk rendelkezéseivel összhangban, ideértve:

i.

a megállapodás hatálya alá tartozó földrajzi terület található élő tengeri erőforrások védelmét és kezelését;

| ii. | a halászati tevékenységek által az élő tengeri erőforrásokra és ökoszisztémákra gyakorolt hatás csökkentését; |
| --- | --- |

ii.

a halászati tevékenységek által az élő tengeri erőforrásokra és ökoszisztémákra gyakorolt hatás csökkentését;

| iii. | az érintett alrégiók összességében alkalmazott, a halászatok ökoszisztéma-alapú megközelítésén alapuló többéves gazdálkodási tervek elfogadását, amelyek összhangban vannak a nemzeti szinten már meghozott intézkedésekkel, és amelyek az állományokat olyan szinten tartják, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes; |
| --- | --- |

iii.

az érintett alrégiók összességében alkalmazott, a halászatok ökoszisztéma-alapú megközelítésén alapuló többéves gazdálkodási tervek elfogadását, amelyek összhangban vannak a nemzeti szinten már meghozott intézkedésekkel, és amelyek az állományokat olyan szinten tartják, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes;

| iv. | a veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák védelme céljából halászati korlátozás alá vont területek létesítését, beleértve, de nem kizárólagosan az ivadéknevelő és ívóterületeket, a gazdálkodási tervekben esetleg már szereplő hasonló intézkedések mellett illetve azok kiegészítéseként; |
| --- | --- |

iv.

a veszélyeztetett tengeri ökoszisztémák védelme céljából halászati korlátozás alá vont területek létesítését, beleértve, de nem kizárólagosan az ivadéknevelő és ívóterületeket, a gazdálkodási tervekben esetleg már szereplő hasonló intézkedések mellett illetve azok kiegészítéseként;

| v. | az adatok és információk gyűjtésének, benyújtásának, ellenőrzésének, tárolásának és terjesztésének lehetőség szerint elektronikus úton történő biztosítását, összhangban az adatok bizalmas kezelésére vonatkozó politikákkal és követelményekkel; |
| --- | --- |

v.

az adatok és információk gyűjtésének, benyújtásának, ellenőrzésének, tárolásának és terjesztésének lehetőség szerint elektronikus úton történő biztosítását, összhangban az adatok bizalmas kezelésére vonatkozó politikákkal és követelményekkel;

| vi. | a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzését, megakadályozását és felszámolását célzó intézkedések megtételét, beleértve a hatékony megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti mechanizmusokat; |
| --- | --- |

vi.

a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzését, megakadályozását és felszámolását célzó intézkedések megtételét, beleértve a hatékony megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti mechanizmusokat;

| vii. | a követelmények be nem tartásából fakadó helyzetek megoldását, többek között egy megfelelő intézkedési rendszer révén. A GFCM saját eljárási szabályzatában határozza meg ezt az intézkedési rendszert és az intézkedések végrehajtásának módját; |
| --- | --- |

vii.

a követelmények be nem tartásából fakadó helyzetek megoldását, többek között egy megfelelő intézkedési rendszer révén. A GFCM saját eljárási szabályzatában határozza meg ezt az intézkedési rendszert és az intézkedések végrehajtásának módját;

| c) | az akvakultúra fenntartható fejlődésének támogatása; |
| --- | --- |

c)

az akvakultúra fenntartható fejlődésének támogatása;

| d) | a halászati ágazat társadalmi-gazdasági szempontjainak rendszeres áttekintése, beleértve a GFCM munkája szempontjából lényeges gazdasági és egyéb adatok és információk begyűjtését és értékelését; |
| --- | --- |

d)

a halászati ágazat társadalmi-gazdasági szempontjainak rendszeres áttekintése, beleértve a GFCM munkája szempontjából lényeges gazdasági és egyéb adatok és információk begyűjtését és értékelését;

| e) | az intézményi kapacitás és a humán erőforrások fejlesztésének előmozdítása, különösen a GFCM hatáskörébe tartozó területeken végzett oktatási, képzési és szakmai tevékenységek révén; |
| --- | --- |

e)

az intézményi kapacitás és a humán erőforrások fejlesztésének előmozdítása, különösen a GFCM hatáskörébe tartozó területeken végzett oktatási, képzési és szakmai tevékenységek révén;

| f) | az akvakultúra és halászat által érintett civil társadalommal folytatott kommunikáció és konzultáció kibővítése; |
| --- | --- |

f)

az akvakultúra és halászat által érintett civil társadalommal folytatott kommunikáció és konzultáció kibővítése;

| g) | a kutatási és fejlesztési tevékenységek ösztönzése, ajánlása, koordinálása és lebonyolítása, ideértve a halászat és az élő tengeri erőforrások védelme területén zajló közös projekteket is; |
| --- | --- |

g)

a kutatási és fejlesztési tevékenységek ösztönzése, ajánlása, koordinálása és lebonyolítása, ideértve a halászat és az élő tengeri erőforrások védelme területén zajló közös projekteket is;

| h) | saját eljárási szabályzata és költségvetési szabályzatának, valamint a feladatai elvégzéséhez szükséges egyéb belső igazgatási rendeleteknek az elfogadása és módosítása a tagok kétharmados többségének szavazatával; |
| --- | --- |

h)

saját eljárási szabályzata és költségvetési szabályzatának, valamint a feladatai elvégzéséhez szükséges egyéb belső igazgatási rendeleteknek az elfogadása és módosítása a tagok kétharmados többségének szavazatával;

| i) | saját költségvetésének és munkaprogramjának jóváhagyása, valamint az e megállapodás célkitűzéseinek megvalósításához esetleg szükséges bármely egyéb feladatkör ellátása. |
| --- | --- |

i)

saját költségvetésének és munkaprogramjának jóváhagyása, valamint az e megállapodás célkitűzéseinek megvalósításához esetleg szükséges bármely egyéb feladatkör ellátása.

9. cikk

(A Bizottság testületei)

(1)   A GFCM szükség esetén ideiglenes, különleges vagy állandó testületeket hozhat létre a GFCM céljaival kapcsolatos kérdések tanulmányozása, illetve azokkal kapcsolatos jelentések készítése céljából, továbbá munkacsoportokat alakíthat ki konkrét technikai problémák tanulmányozása és ajánlások megtétele céljából. A létrehozott testületek megbízatását az eljárási szabályzat határozza meg, figyelembe véve az szubregionális szemlélet szükségességét. A GFCM egyedi mechanizmusokat is létrehozhat a fekete-tengeri régió vonatkozásában, amelyek az összes parti állam teljes körű részvételének biztosítását célozzák – összhangban az államoknak a GFCM-ben elfoglalt státusával – a halászati gazdálkodással kapcsolatos döntések meghozatala érdekében.

(2)   A fenti (1) bekezdésben említett testületeket és munkacsoportokat a GFCM elnöke hívja össze, az elnök által a Szervezet főigazgatójával egyeztetve meghatározott időpontokban és helyszíneken.

(3)   A fenti (1) bekezdésben említett testületek és munkacsoportok GFCM által történő létrehozása a rendelkezésre álló forrásoktól függ, és – mielőtt a GFCM bármilyen kiadásokkal járó döntést hozna – az ügyvezető titkárnak jelentést kell készítenie a GFCM részére a döntés adminisztratív és pénzügyi vonzatairól.

(4)   Valamennyi Szerződő Fél jogosult egy-egy képviselőt jelölni a testületekbe és munkacsoportokba, akiket az ülésekre helyettesek, szakértők és tanácsadók is elkísérhetnek.

(5)   A testületek és munkacsoportok működéséhez lényeges elérhető információkat a Szerződő Feleknek oly módon kell biztosítaniuk, hogy a testületek és munkacsoportok teljesíthessék kötelezettségeiket.

10. cikk

(A titkárság)

(1)   A titkárság az ügyvezető titkárból és a GFCM-et kiszolgáló személyzetből áll. Az ügyvezető titkár és a titkárság személyzetének kinevezésére és működésére a Szervezet adminisztratív kézikönyvében, személyzeti szabályzatában és működési szabályzatában meghatározott feltételek és vonatkoznak, ahogyan az a Szervezet személyzetének többi tagja esetében is általánosan alkalmazandó.

(2)   A GFCM ügyvezető titkárát a főigazgató nevezi ki a GFCM jóváhagyásával, a GFCM rendes ülései közötti kinevezés esetén pedig a Szerződő Felek jóváhagyásával.

(3)   Az ügyvezető titkár feladata, hogy – az eljárási szabályzatban megállapított feladatmeghatározás szerint – nyomon kövesse a GFCM politikáinak és tevékenységeinek végrehajtását, valamint hogy erről jelentést tegyen a GFCM-nek. Az ügyvezető titkár adott esetben a GFCM által létrehozott egyéb testületek ügyvezető titkáraként is tevékenykedik.

11. cikk

(Pénzügyi szabályok)

(1)   A GFCM minden rendes ülésén elfogadja a három évre szóló önálló költségvetését, amely évente felülvizsgálható a GFCM rendes ülésein. A GFCM Szerződő Felei egyhangúlag fogadják el az önálló költségvetést, ha azonban minden erőfeszítés ellenére sem jutnak konszenzusra az ülés végéig, az ügyet szavazásra bocsátják, és a költségvetést a tagok kétharmados többségével fogadják el.

(2)   A GFCM Szerződő Felei vállalják, hogy – a GFCM által konszenzussal elfogadott vagy módosított képlet szerinti mértékben – évente hozzájárulnak az önálló költségvetéshez. A képletet a költségvetési szabályzatban kell meghatározni.

(3)   A Szervezet tagságába nem tartozó bármely tagállamot, amely Szerződő Féllé válik, a GFCM által megállapított mértékben kötelezik hozzájárulás megfizetésére a Szervezetnél a GFCM tevékenységeivel kapcsolatban felmerült költségek fedezésére.

(4)   A hozzájárulás szabadon átváltható pénznemben fizetendő, hacsak a GFCM a Szervezet főigazgatójának egyetértésével másképp nem határoz.

(5)   A GFCM elfogadhat adományokat és más támogatási formákat szervezetektől, személyektől és más forrásokból bármely feladatának teljesítésével kapcsolatos célokra. A GFCM általános célokra vagy a GFCM konkrét projektjeivel vagy tevékenységeivel kapcsolatban önkéntes hozzájárulásokat is elfogadhat, amelyeket a titkárság hajt végre. A kapott önkéntes hozzájárulásokat, adományokat és más támogatási formákat a Szervezet költségvetési szabályzatának és működési szabályzatának megfelelően a Szervezet által létrehozott és kezelt vagyonkezelői alapba kell befizetni.

(6)   Az a Szerződő Fél, amely a GFCM részére teljesítendő pénzügyi hozzájárulásának megfizetésével hátralékban van, nem szavazhat a GFCM-ben, amennyiben a tartozás összege eléri vagy meghaladja a megelőző két naptári évben esedékessé vált hozzájárulása összegét. A GFCM mindazonáltal engedélyezheti az ilyen Szerződő Félnek a szavazást, ha a fizetés bizonyítottan a Szerződő Fél ellenőrzésén kívül eső körülmények következtében maradt el, de semmiképpen sem terjesztheti ki a szavazati jogot további két naptári éven túlra.

12. cikk

(Költségek)

(1)   A titkárság kiadásait, ideértve a kiadványokat és tájékoztatókat, valamint a GFCM elnökének és alelnökeinek költségeit is, amelyek a GFCM ülései között a GFCM-beli kötelezettségük teljesítése során merülnek fel, a GFCM határozza meg és fedezi a költségvetéséből.

(2)   Azon kutatási és fejlesztési projektek költségeit, amelyeket a Szerződő Felek – akár függetlenül, akár a GFCM ajánlására – egyénileg hajtanak végre, az érintett Szerződő Fél határozza meg és fedezi.

(3)   A közös kutatási vagy fejlesztési projektekkel kapcsolatban felmerült költségeket, hacsak másképp nem állnak rendelkezésre, a Szerződő Felek közösen egyeztetett formában és arányban határozzák meg és fedezik.

(4)   A GFCM és testületei üléseire személyes minőségükben meghívott szakértők kiadásait a GFCM költségvetéséből kell fedezni.

(5)   A GFCM költségeit az önálló költségvetésből kell fizetni, kivéve a Szervezet által rendelkezésre bocsátott személyzettel és eszközökkel kapcsolatos költségeket. A Szervezet által vállalt kiadásokat – a Szervezet költségvetési szabályzatával és működési szabályzatával összhangban – a főigazgató által elkészített és a Szervezet konferenciája által jóváhagyott kétéves költségvetés keretein belül kell meghatározni és fizetni.

(6)   A küldöttek, valamint helyetteseik, szakértőik és tanácsadóik részéről a GFCM és testületei ülésein – kormányzati képviselőként történő részvétel során – felmerülő költségeket, valamint az üléseken részt vevő megfigyelők részéről felmerülő költségeket az adott kormányok vagy szervezetek viselik. Elismerve a fejlődő államnak számító Szerződő Felek sajátos igényeit, a költségek – a 17. cikkel összhangban és figyelemmel a rendelkezésre álló forrásokra – a GFCM költségvetését is terhelhetik.

13. cikk

(Döntéshozatal)

(1)   A 8. cikk b) pontjában említett ajánlásokat a GFCM jelen lévő és szavazó Szerződő Feleinek kétharmados többségével fogadja el. Az ilyen ajánlások szövegét az ügyvezető titkár közli a Szerződő Felekkel, az együttműködő nem Szerződő Felekkel és az érintett nem Szerződő Felekkel.

(2)   E cikk rendelkezéseire figyelemmel a GFCM Szerződő Felei vállalják, hogy a 8. cikk b) pontja szerint elfogadott ajánlásokat a GFCM által meghatározott naptól – amely nem lehet korábbi, mint az e cikkben előírt kifogásolási határidő lejárta – végrehajtják.

(3)   A GFCM bármely Szerződő Fele kifogást emelhet valamely ajánlás ellen a vonatkozó értesítéstől számított 120 napon belül, és ilyen esetben mentesül az említett ajánlás végrehajtásának kötelezettsége alól. A kifogásnak tartalmaznia kell a kifogás írásos indoklását, és adott esetben az alternatív intézkedésekre vonatkozó javaslatokat is. Ha az említett 120 napos időszakon belül kifogást emelnek, akkor egy további 60 napos időszak során bármely Szerződő Fél hasonló kifogással élhet. A Szerződő Felek bármikor visszavonhatják a kifogást, és végrehajthatják az ajánlást.

(4)   Ha egy ajánlás ellen a GFCM Szerződő Feleinek több mint egyharmada kifogást emel, a többi Szerződő Fél azonnal mentesül az ajánlás végrehajtásának kötelezettsége alól; ennek ellenére a Szerződő Felek bármelyike vagy összessége megállapodhat egymás között arról, hogy végrehajtják az ajánlást.

(5)   Az ügyvezető titkár a kifogás vagy annak visszavonása kézhezvételekor valamennyi Szerződő Felet azonnal értesíti.

(6)   Kivételes körülmények között, ha azt az egyik Szerződő Fél kéri és az ügyvezető titkár az elnökkel konzultálva megállapítja, amennyiben sürgős ügyek azt igénylik, hogy a Szerződő Felek a GFCM ülései között hozzanak döntéseket, bármilyen gyors kommunikációs eszközt, beleértve az elektronikus kommunikációs eszközöket is, fel lehet használni a döntéshozatalhoz, de kizárólag a GFCM eljárási és adminisztratív ügyei tekintetében, beleértve a kisegítő testületek ilyen ügyeit is, kivéve a megállapodás és a GFCM eljárási szabályzata értelmezésével és a módosítások elfogadásával kapcsolatos ügyeket.

14. cikk

(A határozatok Szerződő Felek általi végrehajtásával kapcsolatos kötelezettségek)

(1)   E cikk rendelkezéseire figyelemmel a GFCM Szerződő Felei vállalják, hogy a GFCM-nek a 8. cikk b) pontjában említettek szerint tett ajánlásait a GFCM által meghatározott naptól – amely nem lehet korábbi, mint a 13. cikkben előírt kifogásolási határidő lejárta – végrehajtják.

(2)   A Szerződő Felek adott esetben átültetik az elfogadott ajánlásokat a nemzeti törvényeikbe, rendeleteikbe, illetve a regionális gazdasági integrációs szervezetek megfelelő jogi eszközeibe. A Szerződő Felek évente jelentést tesznek a GFCM-nek arról, hogyan hajtották végre és/vagy ültették át az ajánlásokat, ideértve az ajánlásokkal kapcsolatos olyan lényeges jogalkotási dokumentumok benyújtását, amelyeket a GFCM kérhet, illetve a halászati tevékenységeik nyomon követésére és ellenőrzésére vonatkozó információkat. A GFCM ezeket az információkat annak értékelésére használja, hogy az ajánlásokat egységesen hajtják-e végre.

(3)   A Szerződő Felek intézkedéseket hoznak és együttműködnek annak érdekében, hogy a lobogó szerinti államként és kikötő szerinti államként rájuk háruló feladatokat elvégezzék, összhangban a vonatkozó nemzetközi jogi eszközökkel, amelyeknek részes felei, illetve a GFCM által elfogadott ajánlásokkal.

(4)   A GFCM – az ajánlások be nem tartásával kapcsolatos esetek azonosításához vezető folyamat keretében – foglalkozik azokkal a Szerződő Felekkel, amelyek nem tartják be a GFCM által elfogadott ajánlásokat, azzal a céllal, hogy megoldja az ajánlások be nem tartásból fakadó helyzeteket.

(5)   A GFCM eljárási szabályzatában meghatározza azokat a megfelelő intézkedéseket, amelyeket a GFCM akkor hozhat, ha megállapítja, hogy a Szerződő Felek tartósan és indokolatlanul nem tartják be az ajánlásokat.

15. cikk

(Megfigyelők)

(1)   A GFCM a működési szabályzattal összhangban megfigyelői minőségben meghívhat olyan regionális vagy nemzetközi kormányzati szervezeteket, valamint regionális vagy nemzetközi, illetve egyéb nem kormányzati szervezeteket, beleértve a magánszektorbeli szervezeteket is, vagy – kérésükre – megfigyelői minőségben lehetővé teheti részvételüket, amelyeknek közös érdekeik és céljaik vannak a GFCM-mel, vagy amelyek tevékenysége lényeges a GFCM vagy testületei munkájához.

(2)   A Szervezet azon tagjait vagy társult tagjait, amelyek nem Szerződő Felei a GFCM-nek, kérésükre megfigyelőként meghívhatják a GFCM vagy kisegítő testületei üléseire. Megfigyelőként beadványokat nyújthatnak be és – szavazati jog nélkül – részt vehetnek a megbeszéléseken.

16. cikk

(Együttműködés más szervezetekkel és intézményekkel)

(1)   A GFCM a közös érdekű ügyekben szorosan együttműködik más nemzetközi szervezetekkel és intézményekkel.

(2)   A GFCM arra törekszik, hogy megfelelő intézkedéseket tegyen a más érintett szervezetekkel és intézményekkel való konzultáció és együttműködés érdekében, beleértve az egyetértési és partnerségi megállapodások megkötését.

17. cikk

(A fejlődő államnak számító Szerződő Felek sajátos igényeinek elismerése)

(1)   A GFCM az 1995. évi megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően teljes mértékben elismeri a megállapodás fejlődő államnak számító Szerződő Feleinek sajátos igényeit.

(2)   A Szerződő Felek közvetlenül vagy a GFCM-n keresztül működhetnek együtt az e megállapodásban meghatározott célok megvalósítása érdekében, illetve segítséget nyújthatnak egymásnak az azonosított szükségletekkel kapcsolatban.

18. cikk

(Nem Szerződő Felek)

(1)   A GFCM a titkárság útján felkérheti a nem Szerződő Feleket, amelyek hajói halászati tevékenységet végeznek a megállapodás hatálya alá tartozó földrajzi területen, különös tekintettel a parti államokra, hogy teljes mértékben működjenek együtt a GFCM ajánlásainak végrehajtása terén, többek között azáltal, hogy együttműködő nem Szerződő Féllé válnak. A GFCM a Szerződő Felek konszenzusával elfogadhat bármely, az együttműködő nem Szerződő Fél jogállás megadása céljából benyújtott kérelmet azzal a feltétellel, hogy ha minden erőfeszítés ellenére a konszenzus mégsem érhető el, akkor az ügyet szavazásra bocsátják, és az együttműködő nem Szerződő Fél jogállást a Szerződő Felek kétharmados többségével adják meg.

(2)   A GFCM – a titkárságon keresztül – információt cserél a megállapodás hatálya alá tartozó területen halászati vagy a halászattal összefüggő tevékenységet folytató olyan hajók tekintetében, amelyek a megállapodás nem Szerződő Feleinek lobogója alatt közlekednek, valamint adott esetben azonosítja és kezeli a nem Szerződő Feleknek a megállapodás céljait hátrányosan befolyásoló tevékenységének eseteit, beleértve a nemzetközi joggal összhangban álló, az eljárási szabályzatban meghatározott szankciók alkalmazását. A szankciók megkülönböztetéstől mentes piaci intézkedéseket is magukban foglalhatnak.

(3)   A GFCM – a nemzetközi joggal és az e megállapodással összhangban álló – intézkedéseket hoz annak érdekében, hogy megakadályozza azoknak a hajóknak a tevékenységét, amelyek veszélyeztetik az alkalmazandó ajánlások hatékonyságát, és rendszeresen jelentést tesz azokról az intézkedésekről, amelyeket a nem Szerződő Feleknek a megállapodás hatálya alá tartozó területen végzett halászati vagy a halászattal összefüggő tevékenységére adott válaszként hozott.

(4)   A GFCM felhívja a nem Szerződő Felek figyelmét minden olyan tevékenységre, amely bármely Szerződő Fél véleménye szerint negatívan befolyásolja a megállapodás célkitűzéseinek megvalósulását.

19. cikk

(A megállapodás értelmezésére és alkalmazására vonatkozó viták rendezése)

(1)   Abban az esetben, ha két vagy több Szerződő Fél között vita alakul ki a megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban, az érintett felek konzultálnak egymással annak érdekében, hogy tárgyalás, közvetítés, vizsgálat útján vagy a saját választásuk szerinti bármely egyéb békés úton megoldást keressenek.

(2)   Amennyiben az érintett felek a 19. cikk (1) bekezdése szerint nem tudnak megállapodásra jutni, a felek az ügyet együttesen egy bizottság elé vihetik, amely a vitában érintett felek által kinevezett egy-egy képviselőből és a GFCM elnökéből áll. A bizottság ajánlásai – bár nem kötelező jellegűek – képezik azt az alapot, amelyből kiindulva az érintett felek újbóli megfontolhatják a véleménykülönbség okául szolgáló ügyet.

(3)   Az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban támadt minden olyan vitát, amelyet a 19. cikk (1) bekezdése és a 19. cikk (2) bekezdése szerint nem sikerült rendezni, a vitában érintett összes fél hozzájárulásával választott bíróság elé lehet terjeszteni. A választott bírósági eljárás eredménye kötelező a felekre nézve.

(4)   Ha a vitát választott bíróság elé terjesztik, a választott bíróságot az e megállapodás mellékletében foglaltak szerint kell összeállítani. A melléklet e megállapodás szerves részét képezi.

20. cikk

(Más megállapodásokhoz való viszony)

Az 1982. évi egyezmény vagy más nemzetközi megállapodások e megállapodásban történő említése nem érinti az államok helyzetét az 1982. évi egyezmény aláírása, megerősítése vagy az ahhoz történő csatlakozás tekintetében vagy más megállapodások tekintetében, sem a Szerződő Feleknek az 1982. évi egyezmény vagy az 1995. évi megállapodás szerinti jogait, joghatóságát és kötelezettségeit.

21. cikk

(A GFCM hivatalos nyelvei)

A GFCM hivatalos nyelveit a Szervezet hivatalos nyelvei közül a GFCM maga határozza meg. A küldöttségek e nyelvek bármelyikét használhatják az üléseken, jelentéseikben és közleményeikben. A hivatalos nyelveknek a GFCM kötelező ülésein történő szinkrontolmácsoláshoz és a dokumentumok fordításához való használatát az eljárási szabályzat határozza meg.

22. cikk

(Módosítások)

(1)   A GFCM e megállapodást az összes Szerződő Fél kétharmados többségével módosíthatja. Az alábbi (2) bekezdésre is figyelemmel, a módosítások a GFCM általi elfogadásuk napjától lépnek hatályba.

(2)   Azok a módosítások, amelyek a Szerződő Felek számára új kötelezettségeket írnak elő, a Szerződő Felek kétharmados többségével való elfogadásuk után lépnek hatályba, és az egyes Szerződő Felek vonatkozásában pedig csak abban az esetben, ha az adott Szerződő Fél azokat elfogadta. Az új kötelezettségekkel járó módosítások elfogadási okiratait a Szervezet főigazgatójánál kell letétbe helyezni, aki e módosítások elfogadásáról és hatálybalépéséről értesíti a Szervezet valamennyi tagját, valamint az Egyesült Nemzetek főtitkárát. A további kötelezettségeket jelentő módosítást el nem fogadó bármely Szerződő Fél jogait és kötelezettségeit továbbra is e megállapodásnak a módosítás előtti állapot szerinti rendelkezései szabályozzák.

(3)   E megállapodás módosításait be kell jelenteni a Szervezet tanácsának, amely jogosult visszautasítani az olyan módosításokat, amelyeket a Szervezet feladataival és céljaival vagy alapokmányának rendelkezéseivel nem tart összeegyeztethetőnek. Ha a szervezet tanácsa úgy látja jónak, a módosítást a szervezet konferenciája elé utalhatja, amely szintén rendelkezik ugyanezen jogosultsággal.

23. cikk

(Elfogadás)

(1)   Ezt a megállapodást a Szervezet bármely tagja vagy társult tagja elfogadhatja.

(2)   A GFCM – tagjainak kétharmados többségével – felvehet tagjai közé minden olyan államot, amely tagja az Egyesült Nemzeteknek, annak bármely szakosított intézményének vagy a Nemzetközi Atomenergia-ügynökségnek, és amely tagság iránti kérelmet, valamint egy olyan, hivatalos okiratba foglalt nyilatkozatot nyújtott be, amelyben kijelenti, hogy elfogadja ezt a megállapodást annak a felvétel időpontjában hatályos formájában.

(3)   A Szervezet tagjai vagy társult tagjai közé nem tartozó Szerződő Feleknek a GFCM munkájában való részvétele attól függ, hogy vállalják-e a titkárság költségei arányos részének fedezését, amely a Szervezet költségvetési szabályzata és működési szabályzatának vonatkozó rendelkezései alapján kerül meghatározásra.

(4)   E megállapodásnak a Szervezet valamely tagja vagy társult tagja részéről történő elfogadása egy elfogadási okiratnak a Szervezet főigazgatójánál történő letétbe helyezésével történik, és az elfogadási okiratnak a főigazgató általi kézhezvételével válik hatályossá.

(5)   E megállapodásnak a Szervezet tagjai közé nem tartozók részéről történő elfogadása egy elfogadási okiratnak a Szervezet főigazgatójánál való letétbe helyezésével történik, és a tagság azon a napon válik hatályossá, amelyen a GFCM e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban jóváhagyja a tagság iránti kérelmet.

(6)   A Szervezet főigazgatója a hatályossá vált elfogadásokról értesíti a GFCM valamennyi Szerződő felét, a Szervezet valamennyi tagját, valamint az Egyesült Nemzetek főtitkárát.

(7)   E megállapodás nem Szerződő Felek általi elfogadása olyan fenntartásokkal is történhet, amelyek csak a Szerződő Felek kétharmados jóváhagyásával lépnek hatályba. Azok a Szerződő Felek, amelyek illetékes hatóságai az értesítés keltétől számított három hónapon belül nem válaszolnak, úgy kell tekinteni, hogy elfogadták a fenntartásokat. Ilyen jóváhagyás hiányában az a nemzet vagy regionális gazdasági integrációs szervezet, amely fenntartásokat fogalmazott meg, nem válik e megállapodás szerződő felévé. A Szervezet főigazgatója haladéktalanul értesíti valamennyi Szerződő Felet az esetleges fenntartásokról.

24. cikk

(Hatálybalépés)

E megállapodás az ötödik elfogadási okirat kézhezvételének napjával lép hatályba.

25. cikk

(Fenntartások)

(1)   E megállapodás elfogadása fenntartásokkal is történhet, amelyek azonban nem lehetnek összeegyeztethetetlenek a megállapodás célkitűzéseivel és amelyeket a nemzetközi közjognak a szerződések jogáról szóló 1969. évi Bécsi Egyezmény II. rész 2. szakaszának rendelkezéseiben tükröződő általános szabályai szerint kell megtenni.

(2)   A GFCM rendszeresen értékeli, hogy a fenntartás eredményezheti-e a 8. cikk b) pontja szerint elfogadott ajánlások be nem tartását, és megfelelő intézkedések meghozatalát mérlegelheti az eljárási szabályzat szerint.

26. cikk

(Kilépés)

(1)   Bármely Szerződő Fél – a megállapodásnak az adott Szerződő Fél vonatkozásában történt hatálybalépésének napjától számított kétéves időtartam lejártát követően – bármikor kiléphet e megállapodásból a Szervezet főigazgatója részére megküldött írásbeli értesítés útján, aki a kilépésről azonnal értesíti a GFCM Szerződő Feleit és a Szervezet tagjait. A kilépésről szóló értesítés a Szervezet főigazgatója általi kézhezvétel napjától számított három hónap múlva lép hatályba.

(2)   A Szerződő Fél egy vagy több olyan területre vonatkozóan is benyújthat kilépési értesítést, amelynek nemzetközi kapcsolataiért felelős. Ha a Szerződő Fél értesítést nyújt be a GFCM-ből való kilépéséről, meg kell határoznia, hogy a kilépés mely területekre vonatkozik. Ilyen nyilatkozat hiányában a kilépést úgy kell tekinteni, hogy az az adott Szerződő Fél felelősségi körébe tartozó nemzetközi kapcsolatok valamennyi területére vonatkozik, kivéve a társult tagokat.

(3)   A Szerződő Felet, amely a Szervezetből történő kilépéséről szóló értesítést nyújt be, úgy kell tekinteni, mint amely egyidejűleg a GFCM-ből is kilép, és ez a kilépés mindazokra a területekre vonatkozik, amelyek nemzetközi kapcsolataiért az érintett Szerződő Fél a felelős, kivéve, hogy az ilyen kilépés nem tekinthető úgy, mint amely a társult tagokra is alkalmazható.

27. cikk

(Megszűnés)

E megállapodás automatikusan megszűnik, amennyiben és amikor a kilépések eredményeképpen a GFCM Szerződő Feleinek száma öt alá csökken, kivéve, ha a fennmaradó Szerződő Felek egyhangúlag másként határoznak.

28. cikk

(Hitelesítés és bejegyzés)

E megállapodás szövegét eredetileg Rómában, 1949. szeptember 24-én, francia nyelven fogalmazták meg.

A megállapodás, illetve a megállapodás esetleges módosításai angol, arab, francia és spanyol nyelvű változatának két-két példányát a GFCM elnöke és a Szervezet főigazgatója hitelesíti. Az egyik példányt letétbe helyezik a Szervezet irattárában. A másik példányt bejegyzés céljából el kell juttatni az Egyesült Nemzetek főtitkárához. Ezenkívül a főigazgató hiteles másolatokat készít a megállapodásról, és egy-egy példányt eljuttat a Szervezet minden egyes tagja, valamint a Szervezet tagjai közé nem tartozó minden olyan állam részére, amely e megállapodás Szerződő Fele, vagy amely azzá válhat.

---

MELLÉKLET: VÁLASZTOTT BÍRÓSÁGI ELJÁRÁS

| 1. | A 19. cikk (4) bekezdése szerinti választott bíróság három választott bíróból áll, akik kinevezése az alábbi szabályok szerint történik:






  a) | Az eljárást kezdeményező Szerződő Fél közli egy általa javasolt választott bíró nevét a másik Szerződő Féllel, amely a közléstől számított 40 napon belül közli a második választott bíró nevét. Több mint két Szerződő Fél között kialakult vita esetén a vitában azonos érdekű felek megegyezés útján közösen jelölnek ki egy választott bírót. A második választott bíró kijelölését követő 60 napon belül a Szerződő Felek kijelölik a harmadik választott bírót is, aki nem lehet azonos állampolgárságú sem a vitában érintett Szerződő Felekkel, sem a már kiválasztott két választott bíróval. A harmadik választott bíró elnököl a választott bíróság felett. |
| --- | --- | --- |

1.

A 19. cikk (4) bekezdése szerinti választott bíróság három választott bíróból áll, akik kinevezése az alábbi szabályok szerint történik:

a)

Az eljárást kezdeményező Szerződő Fél közli egy általa javasolt választott bíró nevét a másik Szerződő Féllel, amely a közléstől számított 40 napon belül közli a második választott bíró nevét. Több mint két Szerződő Fél között kialakult vita esetén a vitában azonos érdekű felek megegyezés útján közösen jelölnek ki egy választott bírót. A második választott bíró kijelölését követő 60 napon belül a Szerződő Felek kijelölik a harmadik választott bírót is, aki nem lehet azonos állampolgárságú sem a vitában érintett Szerződő Felekkel, sem a már kiválasztott két választott bíróval. A harmadik választott bíró elnököl a választott bíróság felett.

| b) | Ha a második választott bíró kijelölésére nem került sor az előírt határidőn belül, vagy ha a Szerződő Felek az előírt határidőn belül nem jutottak megállapodásra a harmadik választott bíró kinevezéséről, ezt a választott bírót – bármelyik Szerződő Fél kérésére – a Szervezet főigazgatója jelöli ki a kérelem kézhezvételének időpontjától számított két hónapon belül. |
| --- | --- |

b)

Ha a második választott bíró kijelölésére nem került sor az előírt határidőn belül, vagy ha a Szerződő Felek az előírt határidőn belül nem jutottak megállapodásra a harmadik választott bíró kinevezéséről, ezt a választott bírót – bármelyik Szerződő Fél kérésére – a Szervezet főigazgatója jelöli ki a kérelem kézhezvételének időpontjától számított két hónapon belül.

| 2. | A választott bíróság maga dönt székhelyéről és fogadja el az eljárási szabályzatát. |
| --- | --- |

2.

A választott bíróság maga dönt székhelyéről és fogadja el az eljárási szabályzatát.

| 3. | Döntéseit a választott bíróság e megállapodás rendelkezéseivel és a nemzetközi joggal összhangban hozza meg. |
| --- | --- |

3.

Döntéseit a választott bíróság e megállapodás rendelkezéseivel és a nemzetközi joggal összhangban hozza meg.

| 4. | Ítéletét a választott bíróság tagjainak egyszerű többségével hozza meg, akik a szavazás során nem tartózkodhatnak. |
| --- | --- |

4.

Ítéletét a választott bíróság tagjainak egyszerű többségével hozza meg, akik a szavazás során nem tartózkodhatnak.

| 5. | Az eljárásban a választott bíróság beleegyezésével részt vehet a vitában nem érintett bármelyik Szerződő Fél. |
| --- | --- |

5.

Az eljárásban a választott bíróság beleegyezésével részt vehet a vitában nem érintett bármelyik Szerződő Fél.

| 6. | A választott bíróság ítélete jogerős és kötelező a vitában érintett Szerződő Felekre, valamint az eljárásban részt vevő egyéb Szerződő Felekre nézve, továbbá haladéktalanul végrehajtandó. A választott bíróság a vitában érintett Szerződő Felek, valamint az eljárásban részt vevő egyéb Szerződő Felek bármelyikének kérésére értelmezi az ítéletet. |
| --- | --- |

6.

A választott bíróság ítélete jogerős és kötelező a vitában érintett Szerződő Felekre, valamint az eljárásban részt vevő egyéb Szerződő Felekre nézve, továbbá haladéktalanul végrehajtandó. A választott bíróság a vitában érintett Szerződő Felek, valamint az eljárásban részt vevő egyéb Szerződő Felek bármelyikének kérésére értelmezi az ítéletet.

| 7. | Hacsak az ügy sajátos körülményei miatt a választott bíróság másképpen nem határoz, a választott bíróság költségeit, ideértve tagjainak díjazását is, a vitában érintett Szerződő Felek egyenlő arányban viselik. |
| --- | --- |

7.

Hacsak az ügy sajátos körülményei miatt a választott bíróság másképpen nem határoz, a választott bíróság költségeit, ideértve tagjainak díjazását is, a vitában érintett Szerződő Felek egyenlő arányban viselik.

---

RENDELETEK

| 30.4.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 111/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 111/16

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/675 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2015. február 26.)

az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékek behozatalára vonatkozó kiegészítő vámok megállapításáról szóló 673/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékek behozatalára vonatkozó kiegészítő vámok megállapításáról szóló, 2005. április 25-i 673/2005/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikkére,

mivel:

| (1) | Miután az Egyesült Államok a folyamatos dömping- és támogatás-ellentételezésről szóló törvényt (a továbbiakban: CDSOA) nem hozta összhangba a Kereskedelmi Világszervezet (a továbbiakban: WTO) megállapodásaiból eredő kötelezettségeivel, a 673/2005/EK rendelet 2005. május 1-jei hatállyal 15 %-os kiegészítő értékvámot vetett ki az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékek behozatalára. A WTO-felhatalmazással összhangban, amely szerint az Egyesült Államokkal szemben felfüggeszthető a vámkedvezmények alkalmazása, a Bizottság évente kiigazítja a felfüggesztés mértékét, a CDSOA alkalmazásából adódóan az adott időszakban az Európai Unióval szemben felmerült hatálytalanítás vagy gyengítés mértékének megfelelően. |
| --- | --- |

(1)

Miután az Egyesült Államok a folyamatos dömping- és támogatás-ellentételezésről szóló törvényt (a továbbiakban: CDSOA) nem hozta összhangba a Kereskedelmi Világszervezet (a továbbiakban: WTO) megállapodásaiból eredő kötelezettségeivel, a 673/2005/EK rendelet 2005. május 1-jei hatállyal 15 %-os kiegészítő értékvámot vetett ki az Amerikai Egyesült Államokból származó egyes termékek behozatalára. A WTO-felhatalmazással összhangban, amely szerint az Egyesült Államokkal szemben felfüggeszthető a vámkedvezmények alkalmazása, a Bizottság évente kiigazítja a felfüggesztés mértékét, a CDSOA alkalmazásából adódóan az adott időszakban az Európai Unióval szemben felmerült hatálytalanítás vagy gyengítés mértékének megfelelően.

| (2) | A legutóbbi olyan év CDSOA-kifizetései, amelyekkel kapcsolatban adatok állnak rendelkezésre, a 2014. pénzügyi év (2013. október 1.–2014. szeptember 30.) során beszedett dömpingellenes és kiegyenlítő vámok kifizetéseire vonatkoznak. Az Egyesült Államok Vámügyi és Határvédelmi Hivatala által közzétett adatok alapján az Unióval szembeni hatálytalanítás vagy gyengítés mértéke 3 295 333 USD. |
| --- | --- |

(2)

A legutóbbi olyan év CDSOA-kifizetései, amelyekkel kapcsolatban adatok állnak rendelkezésre, a 2014. pénzügyi év (2013. október 1.–2014. szeptember 30.) során beszedett dömpingellenes és kiegyenlítő vámok kifizetéseire vonatkoznak. Az Egyesült Államok Vámügyi és Határvédelmi Hivatala által közzétett adatok alapján az Unióval szembeni hatálytalanítás vagy gyengítés mértéke 3 295 333 USD.

| (3) | A hatálytalanítás vagy gyengítés, és következésképpen a felfüggesztés mértéke emelkedett. Ugyanakkor a felfüggesztés mértékét nem lehet a 673/2005/EK rendelet I. mellékletében foglalt terméklista kiegészítésével vagy az arról való törléssel a hatálytalanítás vagy gyengítés mértékéhez igazítani. Következésképpen – a rendelet 3. cikke (1) bekezdése e) pontjának megfelelően – a Bizottságnak változatlanul kell hagynia az I. mellékletben szereplő terméklistát, és módosítania kell a kiegészítő vám mértékét a felfüggesztés mértékének a hatálytalanítás vagy gyengítés mértékéhez való igazítása céljából. Az I. mellékletben szereplő négy terméket ezért a listán kell hagyni, és a rájuk vonatkozó kiegészítő behozatali vám mértékét 1,5 %-ra kell módosítani. |
| --- | --- |

(3)

A hatálytalanítás vagy gyengítés, és következésképpen a felfüggesztés mértéke emelkedett. Ugyanakkor a felfüggesztés mértékét nem lehet a 673/2005/EK rendelet I. mellékletében foglalt terméklista kiegészítésével vagy az arról való törléssel a hatálytalanítás vagy gyengítés mértékéhez igazítani. Következésképpen – a rendelet 3. cikke (1) bekezdése e) pontjának megfelelően – a Bizottságnak változatlanul kell hagynia az I. mellékletben szereplő terméklistát, és módosítania kell a kiegészítő vám mértékét a felfüggesztés mértékének a hatálytalanítás vagy gyengítés mértékéhez való igazítása céljából. Az I. mellékletben szereplő négy terméket ezért a listán kell hagyni, és a rájuk vonatkozó kiegészítő behozatali vám mértékét 1,5 %-ra kell módosítani.

| (4) | Az I. mellékletben szereplő termékeknek az Amerikai Egyesült Államokból történő behozatalára kivetett 1,5 %-os kiegészítő értékvám egy évre vonatkozó hatása nem lépi túl a 3 295 333 USD kereskedelmi értéket. |
| --- | --- |

(4)

Az I. mellékletben szereplő termékeknek az Amerikai Egyesült Államokból történő behozatalára kivetett 1,5 %-os kiegészítő értékvám egy évre vonatkozó hatása nem lépi túl a 3 295 333 USD kereskedelmi értéket.

| (5) | Annak biztosítása érdekében, hogy ne történjen késedelem a módosított kiegészítő vám alkalmazását illetően, e végrehajtási rendeletnek kihirdetése napján hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(5)

Annak biztosítása érdekében, hogy ne történjen késedelem a módosított kiegészítő vám alkalmazását illetően, e végrehajtási rendeletnek kihirdetése napján hatályba kell lépnie.

| (6) | Az 673/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

Az 673/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 673/2005/EGK tanácsi rendelet 2. cikke a következőképpen módosul:

„2. cikk

A 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) alapján alkalmazandó vámtételen felül 1,5 %-os kiegészítő értékvámot kell alkalmazni az e rendelet I. mellékletében felsorolt, az Amerikai Egyesült Államokból származó termékekre vonatkozóan.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2015. május 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. február 26-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 110., 2005.4.30., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

Azokat a termékeket, amelyekre kiegészítő vámokat kell alkalmazni, nyolcjegyű KN-kódjaik azonosítják. Az e kódok alá besorolt termékek leírása az 1810/2004/EK bizottsági rendelettel (1) módosított, a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) I. mellékletében található.

| | 0710 40 00 |
| --- | --- |

0710 40 00

| | 9003 19 30 |
| --- | --- |

9003 19 30

| | 8705 10 00 |
| --- | --- |

8705 10 00

| | 6204 62 31 |
| --- | --- |

6204 62 31

---

---

| 30.4.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 111/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 111/18

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/676 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. április 23.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 3. oszlopában feltüntetett indokok alapján a 2. oszlopban megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 3. oszlopában feltüntetett indokok alapján a 2. oszlopban megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló, kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló, kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

Az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Brüsszelben, 2015. április 23-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Heinz ZOUREK

adóügyi és vámuniós főigazgató

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  A Tanács 1992. október 12-i 2913/92/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Kötött textilanyagból készült, körülbelül 20 cm hosszú, hüvely formájú árucikk, vékony szivacspárnázattal a tenyérre eső felületen. A tenyérre eső oldalán magában foglal egy enyhén ívelt, körülbelül 2 cm széles alumínium sínt, amely kézzel hajlítható, valamint két rugalmas hátoldali, körülbelül 1 cm széles, műanyag stabilizátort. A sín és a stabilizátorok eltérő anyagú, az árucikkre varrt, annak teljes hosszán végigfutó bújtatókban találhatók és onnan eltávolíthatók.
  Az árucikk mindkét végén kettő 2 cm széles tépőzár-típusú pánt található, amely az árucikknek a kézhez és a csuklóhoz való igazítására szolgál. Az árucikk közepén egy szélesebb, tépőzár-típusú rögzítővel ellátott 5 cm széles textilpánt található, amelyet a csukló köré tekerve a csukló mozgása a kívánt mértékben korlátozható.
  A textilpántok a hajlítható alumínium sínnel együtt megnehezítik a csukló mozgását. A csukló hajlíthatósága a pántok szorosságától függ.
  Az árucikket csuklórögzítőként mutatják be.
  (Lásd az A. + B. képet) (1) | 6307 90 10 | A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1., 3. b) és 6. általános szabály, valamint a 6307, a 6307 90 és a 6307 90 10 KN-kód szövegezése határozza meg.
  Az árucikk nem igazítható egy adott beteg konkrét sérüléséhez, hanem multifunkcionális felhasználású. E tekintetben az árucikk nem rendelkezik olyan jellemzőkkel, amelyek megkülönböztetnék a működtetési módja vagy a beteg sajátos sérüléséhez való igazíthatóság alapján az általános használatra szánt hagyományos támasztóeszközöktől (lásd a 90. árucsoporthoz tartozó 6. megjegyzést és a C-260/00. sz. – C-263/00. sz., Lohmann GmbH & Co. KG és Medi Bayreuth Weihermüller & Voigtmann GmbH & Co. KG v Oberfinanzdirektion Koblenz egyesített ügyekben hozott ítéletet, ECLI:EU:C:2002:637). Következésképpen ortopédiai készülékként a 9021 vtsz. alá történő besorolása kizárt.
  A hüvely és a pánt kötött textilanyaga adja az árucikk alapvető jellegét a 3. b) általános értelmezési szabály értelmében, mivel a legnagyobb mennyiségben a textilanyag van jelen, és mivel fontos szerepet játszik az árucikk felhasználása tekintetében. Mindenekelőtt az árucikk közepén található textilpánt elengedhetetlen a csukló mozgásának kívánt korlátozásához.
  Az árucikket ezért a 6307 90 10 KN-kód alá, más készáruként kell besorolni. |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

Kötött textilanyagból készült, körülbelül 20 cm hosszú, hüvely formájú árucikk, vékony szivacspárnázattal a tenyérre eső felületen. A tenyérre eső oldalán magában foglal egy enyhén ívelt, körülbelül 2 cm széles alumínium sínt, amely kézzel hajlítható, valamint két rugalmas hátoldali, körülbelül 1 cm széles, műanyag stabilizátort. A sín és a stabilizátorok eltérő anyagú, az árucikkre varrt, annak teljes hosszán végigfutó bújtatókban találhatók és onnan eltávolíthatók.

Az árucikk mindkét végén kettő 2 cm széles tépőzár-típusú pánt található, amely az árucikknek a kézhez és a csuklóhoz való igazítására szolgál. Az árucikk közepén egy szélesebb, tépőzár-típusú rögzítővel ellátott 5 cm széles textilpánt található, amelyet a csukló köré tekerve a csukló mozgása a kívánt mértékben korlátozható.

A textilpántok a hajlítható alumínium sínnel együtt megnehezítik a csukló mozgását. A csukló hajlíthatósága a pántok szorosságától függ.

Az árucikket csuklórögzítőként mutatják be.

(Lásd az A. + B. képet) (1)

6307 90 10

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1., 3. b) és 6. általános szabály, valamint a 6307, a 6307 90 és a 6307 90 10 KN-kód szövegezése határozza meg.

Az árucikk nem igazítható egy adott beteg konkrét sérüléséhez, hanem multifunkcionális felhasználású. E tekintetben az árucikk nem rendelkezik olyan jellemzőkkel, amelyek megkülönböztetnék a működtetési módja vagy a beteg sajátos sérüléséhez való igazíthatóság alapján az általános használatra szánt hagyományos támasztóeszközöktől (lásd a 90. árucsoporthoz tartozó 6. megjegyzést és a C-260/00. sz. – C-263/00. sz., Lohmann GmbH & Co. KG és Medi Bayreuth Weihermüller & Voigtmann GmbH & Co. KG v Oberfinanzdirektion Koblenz egyesített ügyekben hozott ítéletet, ECLI:EU:C:2002:637). Következésképpen ortopédiai készülékként a 9021 vtsz. alá történő besorolása kizárt.

A hüvely és a pánt kötött textilanyaga adja az árucikk alapvető jellegét a 3. b) általános értelmezési szabály értelmében, mivel a legnagyobb mennyiségben a textilanyag van jelen, és mivel fontos szerepet játszik az árucikk felhasználása tekintetében. Mindenekelőtt az árucikk közepén található textilpánt elengedhetetlen a csukló mozgásának kívánt korlátozásához.

Az árucikket ezért a 6307 90 10 KN-kód alá, más készáruként kell besorolni.

| | |
| --- | --- |
| A. kép | B. kép |

Image

Image

A. kép

B. kép

---

(1)  A képek csupán tájékoztató jellegűek.

---

| 30.4.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 111/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 111/21

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/677 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. április 23.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 3. oszlopában feltüntetett indokok alapján a 2. oszlopban megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 3. oszlopában feltüntetett indokok alapján a 2. oszlopban megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

Az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. április 23-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Heinz ZOUREK

adóügyi és vámuniós főigazgató

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  A Tanács 1992. október 12-i 2913/92/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Nem nemesfémből készült, csavarokkal négy fémlemezhez rögzített és általuk összetartott négy asztallábból álló árucikk.
  Csúszásgátlás és a padló védelme érdekében minden asztalláb alsó végét gumi borítja.
  Az asztallábak felső végén, az asztallap rögzítése érdekében, csavaroknak szánt lyukak találhatók.

   (1) Lásd a képet. | 9403 90 10 | A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1. és 6. általános szabály, valamint a 9403, a 9403 90 és a 9403 90 10 KN-kód szövege határozza meg.
  Az árucikk kész bútorként történő besorolása kizárt, mivel hiányzik egy lényeges alkotórésze, az asztallap.
  Ezért az árucikket a 9403 90 10 KN-kód alá kell besorolni, mint bútoralkatrész fémből. |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

Nem nemesfémből készült, csavarokkal négy fémlemezhez rögzített és általuk összetartott négy asztallábból álló árucikk.

Csúszásgátlás és a padló védelme érdekében minden asztalláb alsó végét gumi borítja.

Az asztallábak felső végén, az asztallap rögzítése érdekében, csavaroknak szánt lyukak találhatók.

(1) Lásd a képet.

9403 90 10

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1. és 6. általános szabály, valamint a 9403, a 9403 90 és a 9403 90 10 KN-kód szövege határozza meg.

Az árucikk kész bútorként történő besorolása kizárt, mivel hiányzik egy lényeges alkotórésze, az asztallap.

Ezért az árucikket a 9403 90 10 KN-kód alá kell besorolni, mint bútoralkatrész fémből.

---

(1)  A kép csupán tájékoztató jellegű.

---

| 30.4.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 111/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 111/24

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/678 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. április 29.)

az 543/2011/EU végrehajtási rendeletnek a paradicsomra, az uborkára, a csemegeszőlőre, a kajszibarackra, a cseresznyefélékre (a meggy kivételével), az őszibarackra (beleértve a nektarint is) és a szilvára vonatkozó kiegészítő vámok kivetését eredményező küszöbszintek tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 183. cikke b) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) előírja a XVIII. mellékletében felsorolt termékek behozatalának felügyeletét. A felügyelet a 2454/93/EGK bizottsági rendelet (3) 308d. cikkében előírt szabályok szerint történik. |
| --- | --- |

(1)

Az 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) előírja a XVIII. mellékletében felsorolt termékek behozatalának felügyeletét. A felügyelet a 2454/93/EGK bizottsági rendelet (3) 308d. cikkében előírt szabályok szerint történik.

| (2) | A többoldalú kereskedelmi tárgyalások uruguayi fordulóján megkötött mezőgazdasági megállapodás (4) 5. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában, valamint a 2012., a 2013. és a 2014. évre vonatkozóan rendelkezésre álló legfrissebb adatok fényében az uborka és a cseresznyefélék (a meggy kivételével) esetében 2015. május 1-jétől, a paradicsom, a csemegeszőlő, a kajszibarack, az őszibarack (beleértve a nektarint is) és a szilva esetében pedig 2015. június 1-jétől kezdődő hatállyal indokolt módosítani a kiegészítő vámok küszöbszintjét. |
| --- | --- |

(2)

A többoldalú kereskedelmi tárgyalások uruguayi fordulóján megkötött mezőgazdasági megállapodás (4) 5. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában, valamint a 2012., a 2013. és a 2014. évre vonatkozóan rendelkezésre álló legfrissebb adatok fényében az uborka és a cseresznyefélék (a meggy kivételével) esetében 2015. május 1-jétől, a paradicsom, a csemegeszőlő, a kajszibarack, az őszibarack (beleértve a nektarint is) és a szilva esetében pedig 2015. június 1-jétől kezdődő hatállyal indokolt módosítani a kiegészítő vámok küszöbszintjét.

| (3) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. A könnyebb olvashatóság kedvéért indokolt az említett rendelet teljes XVIII. mellékletét új szöveggel helyettesíteni. |
| --- | --- |

(3)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. A könnyebb olvashatóság kedvéért indokolt az említett rendelet teljes XVIII. mellékletét új szöveggel helyettesíteni.

| (4) | Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet a kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet a kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet XVIII. mellékletében a paradicsomra, az uborkára, a csemegeszőlőre, a kajszibarackra, a cseresznyefélékre (a meggy kivételével), az őszibarackra (beleértve a nektarint is) és a szilvára vonatkozó küszöbszintek helyébe az említett mellékletnek az e rendelet melléklete szerinti változatában a megfelelő oszlopban szereplő mennyiségek lépnek.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. április 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság 2011. június 7-i 543/2011/EU végrehajtási rendelete az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról (HL L 157., 2011.6.15., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 1993. július 2-i 2454/93/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.).

3

(4)  HL L 336., 1994.12.23., 22. o.

4

---

MELLÉKLET

„XVIII. MELLÉKLET

KIEGÉSZÍTŐ BEHOZATALI VÁMOK: IV. CÍM, I. FEJEZET, 2. SZAKASZ

A Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó szabályok sérelme nélkül a termékek megnevezése csupán tájékoztató jellegűnek tekintendő. E melléklet alkalmazásában a kiegészítő vámok alkalmazási körét az e rendelet elfogadásának időpontjában érvényes KN-kódok alkalmazási köre határozza meg.

| Tételszám | KN-kód | Árumegnevezés | Alkalmazási időszak | Küszöbszint (tonna) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 78.0015 | 0702 00 00 | Paradicsom | október 1-jétől május 31-ig | 451 045 |
| 78.0020 | június 1-jétől szeptember 30-ig | 29 768 |
| 78.0065 | 0707 00 05 | Uborka | május 1-jétől október 31-ig | 16 093 |
| 78.0075 | november 1-jétől április 30-ig | 13 271 |
| 78.0085 | 0709 91 00 | Articsóka | november 1-jétől június 30-ig | 7 421 |
| 78.0100 | 0709 93 10 | Cukkini | január 1-jétől december 31-ig | 263 359 |
| 78.0110 | 0805 10 20 | Narancs | december 1-jétől május 31-ig | 251 798 |
| 78.0120 | 0805 20 10 | Klementin | november 1-jétől február végéig | 81 399 |
| 78.0130 | 0805 20 30
  0805 20 50
  0805 20 70
  0805 20 90 | Mandarin (ideértve a tangerine és a satsuma fajtát is); wilking és hasonló citrushibridek | november 1-jétől február végéig | 101 160 |
| 78.0155 | 0805 50 10 | Citrom | június 1-jétől december 31-ig | 302 950 |
| 78.0160 | január 1-jétől május 31-ig | 41 410 |
| 78.0170 | 0806 10 10 | Csemegeszőlő | július 21-től november 20-ig | 68 450 |
| 78.0175 | 0808 10 80 | Alma | január 1-jétől augusztus 31-ig | 558 203 |
| 78.0180 | szeptember 1-jétől december 31-ig | 464 902 |
| 78.0220 | 0808 30 90 | Körte | január 1-jétől április 30-ig | 184 269 |
| 78.0235 | július 1-jétől december 31-ig | 235 468 |
| 78.0250 | 0809 10 00 | Kajszibarack | június 1-jétől július 31-ig | 5 422 |
| 78.0265 | 0809 29 00 | Cseresznyefélék a meggy kivételével | május 21-től augusztus 10-ig | 29 831 |
| 78.0270 | 0809 30 | Őszibarack (beleértve a nektarint is) | június 11-től szeptember 30-ig | 4 701 |
| 78.0280 | 0809 40 05 | Szilva | június 11-től szeptember 30-ig | 17 825” |

Tételszám

KN-kód

Árumegnevezés

Alkalmazási időszak

Küszöbszint (tonna)

78.0015

0702 00 00

Paradicsom

október 1-jétől május 31-ig

451 045

78.0020

június 1-jétől szeptember 30-ig

29 768

78.0065

0707 00 05

Uborka

május 1-jétől október 31-ig

16 093

78.0075

november 1-jétől április 30-ig

13 271

78.0085

0709 91 00

Articsóka

november 1-jétől június 30-ig

7 421

78.0100

0709 93 10

Cukkini

január 1-jétől december 31-ig

263 359

78.0110

0805 10 20

Narancs

december 1-jétől május 31-ig

251 798

78.0120

0805 20 10

Klementin

november 1-jétől február végéig

81 399

78.0130

0805 20 30

0805 20 50

0805 20 70

0805 20 90

Mandarin (ideértve a tangerine és a satsuma fajtát is); wilking és hasonló citrushibridek

november 1-jétől február végéig

101 160

78.0155

0805 50 10

Citrom

június 1-jétől december 31-ig

302 950

78.0160

január 1-jétől május 31-ig

41 410

78.0170

0806 10 10

Csemegeszőlő

július 21-től november 20-ig

68 450

78.0175

0808 10 80

Alma

január 1-jétől augusztus 31-ig

558 203

78.0180

szeptember 1-jétől december 31-ig

464 902

78.0220

0808 30 90

Körte

január 1-jétől április 30-ig

184 269

78.0235

július 1-jétől december 31-ig

235 468

78.0250

0809 10 00

Kajszibarack

június 1-jétől július 31-ig

5 422

78.0265

0809 29 00

Cseresznyefélék a meggy kivételével

május 21-től augusztus 10-ig

29 831

78.0270

0809 30

Őszibarack (beleértve a nektarint is)

június 11-től szeptember 30-ig

4 701

78.0280

0809 40 05

Szilva

június 11-től szeptember 30-ig

17 825”

---

| 30.4.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 111/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 111/27

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/679 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. április 29.)

az (EU) 2015/360 bizottsági végrehajtási rendelet által a sertéshús tekintetében előírt magántárolási támogatás iránti kérelmek benyújtásának felfüggesztéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az egyes mezőgazdasági termékek magántárolásához nyújtható közösségi támogatás odaítélésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2008. augusztus 20-i 826/2008/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 23. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontjára,

mivel:

| (1) | A piaci helyzet vizsgálata és az (EU) 2015/360 bizottsági végrehajtási rendelet (3) által a sertéshús tekintetében előírt magántárolási támogatás felhasználása alapján indokolt fontolóra venni a támogatási rendszer lezárását. A támogatási rendszer lezárására vonatkozó rendeletet a Bizottság véleményezésre be kívánja nyújtani a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottságnak. Azonban már ez a szándék is azt kockázatot hordozza magában, hogy túl sok támogatási kérelem kerül benyújtásra. |
| --- | --- |

(1)

A piaci helyzet vizsgálata és az (EU) 2015/360 bizottsági végrehajtási rendelet (3) által a sertéshús tekintetében előírt magántárolási támogatás felhasználása alapján indokolt fontolóra venni a támogatási rendszer lezárását. A támogatási rendszer lezárására vonatkozó rendeletet a Bizottság véleményezésre be kívánja nyújtani a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottságnak. Azonban már ez a szándék is azt kockázatot hordozza magában, hogy túl sok támogatási kérelem kerül benyújtásra.

| (2) | Ezért az (EU) 2015/360 bizottsági végrehajtási rendelet által előírt támogatás iránti kérelmek benyújtását fel kell függeszteni, valamint el kell utasítani egyes, a felfüggesztési időszak kezdete előtt benyújtott kérelmeket. |
| --- | --- |

(2)

Ezért az (EU) 2015/360 bizottsági végrehajtási rendelet által előírt támogatás iránti kérelmek benyújtását fel kell függeszteni, valamint el kell utasítani egyes, a felfüggesztési időszak kezdete előtt benyújtott kérelmeket.

| (3) | A spekuláció elkerülése érdekében indokolt előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(3)

A spekuláció elkerülése érdekében indokolt előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az (EU) 2015/360 végrehajtási rendelet 2. cikkének alkalmazását a 2015. május 2-tól2015. május 8-ig tartó időszakban fel kell függeszteni. Az említett időszakban benyújtott szerződéskötési kérelmek nem fogadhatók el.

(2)   Azokat a 2015. április 29-től benyújtott kérelmeket, amelyekről az (1) bekezdés szerinti időszakban született volna döntés, el kell utasítani.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. április 29-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 223., 2008.8.21., 3. o.

2

(3)  A Bizottság 2015. március 5-i (EU) 2015/360 végrehajtási rendelete a sertéshús magántárolási rendszerének bevezetéséről és a magántárolási támogatás összegének előre történő megállapításáról (HL L 62., 2015.3.6., 16. o.).

3

---

| 30.4.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 111/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 111/28

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/680 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. április 29.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. április 29-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 153,9 |
| MA | 89,6 |
| MK | 119,9 |
| TR | 96,0 |
| ZZ | 114,9 |
| 0707 00 05 | AL | 97,3 |
| TR | 136,5 |
| ZZ | 116,9 |
| 0709 93 10 | MA | 102,7 |
| TR | 144,0 |
| ZZ | 123,4 |
| 0805 10 20 | EG | 43,6 |
| IL | 76,5 |
| MA | 53,3 |
| TR | 70,3 |
| ZZ | 60,9 |
| 0805 50 10 | TR | 57,0 |
| ZZ | 57,0 |
| 0808 10 80 | AR | 146,4 |
| BR | 107,2 |
| CL | 153,9 |
| CN | 167,0 |
| MK | 31,3 |
| NZ | 163,8 |
| US | 238,2 |
| UY | 92,0 |
| ZA | 128,3 |
| ZZ | 136,5 |
| 0808 30 90 | AR | 132,8 |
| CL | 114,5 |
| NZ | 212,0 |
| ZA | 124,3 |
| ZM | 112,8 |
| ZZ | 139,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

153,9

MA

89,6

MK

119,9

TR

96,0

ZZ

114,9

0707 00 05

AL

97,3

TR

136,5

ZZ

116,9

0709 93 10

MA

102,7

TR

144,0

ZZ

123,4

0805 10 20

EG

43,6

IL

76,5

MA

53,3

TR

70,3

ZZ

60,9

0805 50 10

TR

57,0

ZZ

57,0

0808 10 80

AR

146,4

BR

107,2

CL

153,9

CN

167,0

MK

31,3

NZ

163,8

US

238,2

UY

92,0

ZA

128,3

ZZ

136,5

0808 30 90

AR

132,8

CL

114,5

NZ

212,0

ZA

124,3

ZM

112,8

ZZ

139,3

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 30.4.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 111/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 111/30

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/681 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2015. április 29.)

A 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében a városi és túrakerékpárokra, hegyikerékpárokra és versenykerékpárokra vonatkozó EN ISO 4210 (1–9. rész) szabvány és a gyermekkerékpárokra vonatkozó EN ISO 8098 szabvány hivatkozásainak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2001/95/EK irányelv 3. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a gyártók kizárólag biztonságos termékeket hozhatnak forgalomba. |
| --- | --- |

(1)

A 2001/95/EK irányelv 3. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a gyártók kizárólag biztonságos termékeket hozhatnak forgalomba.

| (2) | A 2001/95/EK irányelv 3. cikke (2) bekezdésének második albekezdése értelmében egy terméket a vonatkozó nemzeti szabványok hatálya alá tartozó veszélyek és veszélykategóriák tekintetében biztonságosnak kell tekinteni, ha megfelel az olyan európai szabványokat átvevő önkéntesen alkalmazandó nemzeti szabványoknak, amelyek hivatkozási adatait a Bizottság az irányelv 4. cikkének megfelelően az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdette. |
| --- | --- |

(2)

A 2001/95/EK irányelv 3. cikke (2) bekezdésének második albekezdése értelmében egy terméket a vonatkozó nemzeti szabványok hatálya alá tartozó veszélyek és veszélykategóriák tekintetében biztonságosnak kell tekinteni, ha megfelel az olyan európai szabványokat átvevő önkéntesen alkalmazandó nemzeti szabványoknak, amelyek hivatkozási adatait a Bizottság az irányelv 4. cikkének megfelelően az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdette.

| (3) | A 2001/95/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az európai szabványokat az európai szabványügyi szervek állapítják meg a Bizottság megbízása alapján. |
| --- | --- |

(3)

A 2001/95/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az európai szabványokat az európai szabványügyi szervek állapítják meg a Bizottság megbízása alapján.

| (4) | A 2001/95/EK irányelv 4. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság kihirdeti az e szabványokra történő hivatkozásokat. |
| --- | --- |

(4)

A 2001/95/EK irányelv 4. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság kihirdeti az e szabványokra történő hivatkozásokat.

| (5) | 2011. november 29-én a Bizottság elfogadta a 2001/95/EK irányelv értelmében a kerékpárokra, a gyermekkerékpárokra és a kerékpárok csomagtartóira vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági előírásokról szóló 2011/786/EU határozatot (2). |
| --- | --- |

(5)

2011. november 29-én a Bizottság elfogadta a 2001/95/EK irányelv értelmében a kerékpárokra, a gyermekkerékpárokra és a kerékpárok csomagtartóira vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági előírásokról szóló 2011/786/EU határozatot (2).

| (6) | 2012. szeptember 6-án a Bizottság M/508. számon megbízást adott az európai szabványügyi szerveknek arra, hogy dolgozzanak ki európai szabványt a kerékpárokkal, gyermekkerékpárokkal és a kerékpárok csomagtartóival kapcsolatos főbb veszélyek kezelésére. |
| --- | --- |

(6)

2012. szeptember 6-án a Bizottság M/508. számon megbízást adott az európai szabványügyi szerveknek arra, hogy dolgozzanak ki európai szabványt a kerékpárokkal, gyermekkerékpárokkal és a kerékpárok csomagtartóival kapcsolatos főbb veszélyek kezelésére.

| (7) | Az Európai Szabványügyi Bizottság a Bizottság megbízásának eleget téve elfogadta a következő új szabványokat: a városi és túrakerékpárokra, hegyikerékpárokra és versenykerékpárokra vonatkozó EN ISO 4210 (1–9. rész), valamint a gyermekkerékpárokra vonatkozó EN ISO 8098. Ezek a korábbi EN 14764:2005, EN 14766:2005 és EN 14781:2005 szabvány helyébe lépnek. |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Szabványügyi Bizottság a Bizottság megbízásának eleget téve elfogadta a következő új szabványokat: a városi és túrakerékpárokra, hegyikerékpárokra és versenykerékpárokra vonatkozó EN ISO 4210 (1–9. rész), valamint a gyermekkerékpárokra vonatkozó EN ISO 8098. Ezek a korábbi EN 14764:2005, EN 14766:2005 és EN 14781:2005 szabvány helyébe lépnek.

| (8) | Az EN ISO 4210 (1–9. rész) és az EN ISO 8098 európai szabvány eleget tesz az M/508. számú megbízásnak, és megfelel a 2001/95/EK irányelvben megállapított általános biztonsági előírásnak. E szabványok hivatkozásait ezért ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(8)

Az EN ISO 4210 (1–9. rész) és az EN ISO 8098 európai szabvány eleget tesz az M/508. számú megbízásnak, és megfelel a 2001/95/EK irányelvben megállapított általános biztonsági előírásnak. E szabványok hivatkozásait ezért ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2001/95/EK irányelv által létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2001/95/EK irányelv által létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az alábbi szabványok hivatkozásait az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzé kell tenni:

| a) | EN ISO 4210-1:2014 „Kerékpárok – A kerékpárok biztonsági követelményei” – 1. rész: „Szakkifejezések és és meghatározásuk”; |
| --- | --- |

a)

EN ISO 4210-1:2014 „Kerékpárok – A kerékpárok biztonsági követelményei” – 1. rész: „Szakkifejezések és és meghatározásuk”;

| b) | EN ISO 4210-2:2014 „Kerékpárok – A kerékpárok biztonsági követelményei” – 2. rész: „A városi és túrakerékpárokra, a fiatal felnőtteknek készült kerékpárokra, a hegyikerékpárokra és a versenykerékpárokra vonatkozó előírások”; |
| --- | --- |

b)

EN ISO 4210-2:2014 „Kerékpárok – A kerékpárok biztonsági követelményei” – 2. rész: „A városi és túrakerékpárokra, a fiatal felnőtteknek készült kerékpárokra, a hegyikerékpárokra és a versenykerékpárokra vonatkozó előírások”;

| c) | EN ISO 4210-3:2014 „Kerékpárok – A kerékpárok biztonsági követelményei” – 3. rész: „Szokásos vizsgálati módszerek”; |
| --- | --- |

c)

EN ISO 4210-3:2014 „Kerékpárok – A kerékpárok biztonsági követelményei” – 3. rész: „Szokásos vizsgálati módszerek”;

| d) | EN ISO 4210-4:2014 „Kerékpárok – A kerékpárok biztonsági követelményei” – 4. rész: „A fékek vizsgálatának módszerei”; |
| --- | --- |

d)

EN ISO 4210-4:2014 „Kerékpárok – A kerékpárok biztonsági követelményei” – 4. rész: „A fékek vizsgálatának módszerei”;

| e) | EN ISO 4210-5:2014 „Kerékpárok – A kerékpárok biztonsági követelményei” – 5. rész: „A kormány vizsgálatának módszerei”; |
| --- | --- |

e)

EN ISO 4210-5:2014 „Kerékpárok – A kerékpárok biztonsági követelményei” – 5. rész: „A kormány vizsgálatának módszerei”;

| f) | EN ISO 4210-6:2014 „Kerékpárok – A kerékpárok biztonsági követelményei” – 6. rész: „A váz és a villa vizsgálatának módszerei”; |
| --- | --- |

f)

EN ISO 4210-6:2014 „Kerékpárok – A kerékpárok biztonsági követelményei” – 6. rész: „A váz és a villa vizsgálatának módszerei”;

| g) | EN ISO 4210-7:2014 „Kerékpárok – A kerékpárok biztonsági követelményei” – 7. rész: „A kerék és az abroncs vizsgálatának módszerei”; |
| --- | --- |

g)

EN ISO 4210-7:2014 „Kerékpárok – A kerékpárok biztonsági követelményei” – 7. rész: „A kerék és az abroncs vizsgálatának módszerei”;

| h) | EN ISO 4210-8:2014 „Kerékpárok – A kerékpárok biztonsági követelményei” – 8. rész: „A pedál és a hajtómű vizsgálatának módszerei”; |
| --- | --- |

h)

EN ISO 4210-8:2014 „Kerékpárok – A kerékpárok biztonsági követelményei” – 8. rész: „A pedál és a hajtómű vizsgálatának módszerei”;

| i) | EN ISO 4210-9:2014 „Kerékpárok – A kerékpárok biztonsági követelményei” – 9. rész: „A nyereg és a nyeregtartó vizsgálatának előírásai”; |
| --- | --- |

i)

EN ISO 4210-9:2014 „Kerékpárok – A kerékpárok biztonsági követelményei” – 9. rész: „A nyereg és a nyeregtartó vizsgálatának előírásai”;

| j) | EN ISO 8098:2014 „Gyermekkerékpárok” – „Biztonsági követelményekés vizsgálati módszerek”. |
| --- | --- |

j)

EN ISO 8098:2014 „Gyermekkerékpárok” – „Biztonsági követelményekés vizsgálati módszerek”.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő huszadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2015. április 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 11., 2002.1.15., 4. o.

1

(2)  A Bizottság 2011. november 29-i 2011/786/EU határozata a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében a kerékpárokra, a gyermekkerékpárokra és a kerékpárok csomagtartóira vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági előírásokról (HL L 319., 2011.12.2., 106. o.).

2

---

AJÁNLÁSOK

| 30.4.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 111/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 111/32

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/682 AJÁNLÁSA

(2015. április 29.)

a perklorát élelmiszerekben való előfordulásának nyomon követéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 292. cikkére,

mivel:

| (1) | A perklorát a környezetben természetes módon előfordul nitrát- és kálium-karbonát üledékeként, a légkörben keletkezve pedig bejuthat a talajba és a felszín alatti vizekbe. Emellett nitráttartalmú műtrágyák használata következtében, valamint rakéta-hajtóanyagok, robbanószerek, tűzijátékok, fáklyák és légzsákfelfújó berendezések esetében használt ammónium-perklorát előállítása, használata és ártalmatlanítása és más ipari folyamatok nyomán keletkező környezeti szennyező anyagként is előfordul. Perklorát keletkezhet a víz fertőtlenítésére használt nátrium-hipoklorit lebomlása során is, a vízkészlet szennyezését okozhatva. A vizet, a talajt és a műtrágyákat az élelmiszerekben előforduló perklorátszennyezés potenciális forrásainak tekintik. |
| --- | --- |

(1)

A perklorát a környezetben természetes módon előfordul nitrát- és kálium-karbonát üledékeként, a légkörben keletkezve pedig bejuthat a talajba és a felszín alatti vizekbe. Emellett nitráttartalmú műtrágyák használata következtében, valamint rakéta-hajtóanyagok, robbanószerek, tűzijátékok, fáklyák és légzsákfelfújó berendezések esetében használt ammónium-perklorát előállítása, használata és ártalmatlanítása és más ipari folyamatok nyomán keletkező környezeti szennyező anyagként is előfordul. Perklorát keletkezhet a víz fertőtlenítésére használt nátrium-hipoklorit lebomlása során is, a vízkészlet szennyezését okozhatva. A vizet, a talajt és a műtrágyákat az élelmiszerekben előforduló perklorátszennyezés potenciális forrásainak tekintik.

| (2) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (EFSA) az élelmiszerláncba bekerülő szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testülete (CONTAM panel) tudományos véleményt dolgozott ki az élelmiszerben előforduló perklorát közegészségügyi kockázataival kapcsolatban (1). A CONTAM panel következtetése szerint a perklorátnak való krónikus étrendi kitettség aggodalomra adhat okot, különösen a lakosság azon, nagy mennyiséget fogyasztó, fiatalabb korcsoportjaiban, amelyekre enyhe vagy mérsékelt jódhiány jellemző. Ezen túlmenően lehetséges, hogy a rövid távú perklorát-expozíció aggodalomra ad okot az anyatejjel táplált csecsemők és a kevés jódot fogyasztó kisgyermekek esetében. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságnak (EFSA) az élelmiszerláncba bekerülő szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testülete (CONTAM panel) tudományos véleményt dolgozott ki az élelmiszerben előforduló perklorát közegészségügyi kockázataival kapcsolatban (1). A CONTAM panel következtetése szerint a perklorátnak való krónikus étrendi kitettség aggodalomra adhat okot, különösen a lakosság azon, nagy mennyiséget fogyasztó, fiatalabb korcsoportjaiban, amelyekre enyhe vagy mérsékelt jódhiány jellemző. Ezen túlmenően lehetséges, hogy a rövid távú perklorát-expozíció aggodalomra ad okot az anyatejjel táplált csecsemők és a kevés jódot fogyasztó kisgyermekek esetében.

| (3) | A CONTAM panel ajánlása szerint a kockázatértékelés bizonytalanságainak további csökkentése érdekében több adat szükséges az Európában az élelmiszerekben előforduló perklorát tekintetében, különösen a zöldségek, az anyatej-helyettesítő tápszerek, a tej és tejtermékek vonatkozásában. A tökfélékben (Cucurbitaceae) és a levélzöldségekben – különösen az üvegházakban/védőtakarásban nevelt növények esetében – magas szinteket mutattak ki. Különösen a 2013. szeptember 1-jét követően történt mintavételek esetében nem áll rendelkezésre elegendő adat a perklorát élelmiszerekben való jelenlétére vonatkozóan. Az ivóvízben előforduló perklorát vizsgálatának lehetőség szerint ki kell terjednie az olyan ivóvízre is, amely nem tartozik a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) fogalommeghatározása szerinti élelmiszerek közé. 2013. szeptember 1-jét követően kárenyhítő intézkedéseket vezettek be, és az ezt követően vett mintákból a perklorátra vonatkozóan nyert adatok hívebben tükrözik „az ésszerűen elvárható legalacsonyabb szint” helyes módszerekkel (vagyis az alacsony perklorát-tartalmú növényvédő szerek használata révén) követett elvét, valamint a perklorát élelmiszerekben való jelenlegi előfordulását. |
| --- | --- |

(3)

A CONTAM panel ajánlása szerint a kockázatértékelés bizonytalanságainak további csökkentése érdekében több adat szükséges az Európában az élelmiszerekben előforduló perklorát tekintetében, különösen a zöldségek, az anyatej-helyettesítő tápszerek, a tej és tejtermékek vonatkozásában. A tökfélékben (Cucurbitaceae) és a levélzöldségekben – különösen az üvegházakban/védőtakarásban nevelt növények esetében – magas szinteket mutattak ki. Különösen a 2013. szeptember 1-jét követően történt mintavételek esetében nem áll rendelkezésre elegendő adat a perklorát élelmiszerekben való jelenlétére vonatkozóan. Az ivóvízben előforduló perklorát vizsgálatának lehetőség szerint ki kell terjednie az olyan ivóvízre is, amely nem tartozik a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) fogalommeghatározása szerinti élelmiszerek közé. 2013. szeptember 1-jét követően kárenyhítő intézkedéseket vezettek be, és az ezt követően vett mintákból a perklorátra vonatkozóan nyert adatok hívebben tükrözik „az ésszerűen elvárható legalacsonyabb szint” helyes módszerekkel (vagyis az alacsony perklorát-tartalmú növényvédő szerek használata révén) követett elvét, valamint a perklorát élelmiszerekben való jelenlegi előfordulását.

| (4) | Ezért helyénvaló a perklorát élelmiszerekben való előfordulásának nyomon követését ajánlani, |
| --- | --- |

(4)

Ezért helyénvaló a perklorát élelmiszerekben való előfordulásának nyomon követését ajánlani,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

| 1. | Indokolt, hogy a tagállamok az élelmiszer-ipari vállalkozók aktív bevonásával nyomon kövessék a perklorát élelmiszerekben való előfordulását, különösen a következőkben:






  a) | gyümölcsök, zöldségek és az ezekből készült feldolgozott élelmiszerek, ideértve a gyümölcs- és zöldségleveket; |
| --- | --- | --- |

1.

Indokolt, hogy a tagállamok az élelmiszer-ipari vállalkozók aktív bevonásával nyomon kövessék a perklorát élelmiszerekben való előfordulását, különösen a következőkben:

a)

gyümölcsök, zöldségek és az ezekből készült feldolgozott élelmiszerek, ideértve a gyümölcs- és zöldségleveket;

| b) | a 609/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) meghatározása szerinti csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt, különleges táplálkozási célú élelmiszerek; |
| --- | --- |

b)

a 609/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) meghatározása szerinti csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt, különleges táplálkozási célú élelmiszerek;

| c) | szárított gyógynövények és fűszerek; tea; gyógynövény- és gyümölcstea; |
| --- | --- |

c)

szárított gyógynövények és fűszerek; tea; gyógynövény- és gyümölcstea;

| d) | italok, ideértve az ivóvizet. |
| --- | --- |

d)

italok, ideértve az ivóvizet.

| 2. | Annak biztosítása érdekében, hogy a minták a vizsgált tétel szempontjából reprezentatívak legyenek, a tagállamoknak a levélzöldségek vonatkozásában az 1882/2006/EK bizottsági rendelet (4) mellékletében megállapított mintavételi eljárásokat, míg a 333/2007/EK rendelet hatálya alá tartozó egyéb élelmiszerek esetében a 333/2007/EK bizottsági rendelet (5) mellékletének B. részében megállapítottakat kell követniük. |
| --- | --- |

2.

Annak biztosítása érdekében, hogy a minták a vizsgált tétel szempontjából reprezentatívak legyenek, a tagállamoknak a levélzöldségek vonatkozásában az 1882/2006/EK bizottsági rendelet (4) mellékletében megállapított mintavételi eljárásokat, míg a 333/2007/EK rendelet hatálya alá tartozó egyéb élelmiszerek esetében a 333/2007/EK bizottsági rendelet (5) mellékletének B. részében megállapítottakat kell követniük.

| 3. | A következő analitikai módszer megbízható eredményeket nyújt:
  „Quick Method for the Analysis of Residues of numerous Highly Polar Pesticides in Foods of Plant Origin involving Simultaneous Extraction with Methanol and LC-MS/MS Determination (QuPPe-Method) – Version 7.1” (gyors módszer több, a növényi eredetű élelmiszerekben előforduló, erősen poláris peszticid maradékanyagainak elemzésére, metanollal történő szimultán extrakcióval és folyadékkromatográfiás – tömegspketrometriás [LC-MS/MS] meghatározással [QuPPe-módszer], 7.1. verzió). A módszer letölthető a következő oldalról: http://www.crl-pesticides.eu/library/docs/srm/meth_QuPPe.pdf
  Emellett elolvasandó az „Analysis of Perchlorate in Food Samples of Plant Origin Applying the QuPPe-Method and LC-MS/M” című cikk, amely bemutatja, hogy milyen módon integrálható a perklorát környezeti szennyező anyag az említett, többféle szermaradék kimutatására alkalmazott QuPPe-módszerbe. A cikk letölthető a következő oldalról: http://www.analytik-news.de/Fachartikel/Volltext/cvuase2.pdf.
  A meghatározási határ a csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszerekben előforduló perklorát vizsgálata céljából nem lehet magasabb, mint 2 μg/kg, más élelmiszerek tekintetében nem lehet magasabb, mint 10 μg/kg, szárított gyógynövények, fűszerek, teák, valamint gyógynövény- és gyümölcsforrázatok tekintetében pedig nem lehet magasabb, mint 20 μg/kg. |
| --- | --- |

3.

A következő analitikai módszer megbízható eredményeket nyújt:

„Quick Method for the Analysis of Residues of numerous Highly Polar Pesticides in Foods of Plant Origin involving Simultaneous Extraction with Methanol and LC-MS/MS Determination (QuPPe-Method) – Version 7.1” (gyors módszer több, a növényi eredetű élelmiszerekben előforduló, erősen poláris peszticid maradékanyagainak elemzésére, metanollal történő szimultán extrakcióval és folyadékkromatográfiás – tömegspketrometriás [LC-MS/MS] meghatározással [QuPPe-módszer], 7.1. verzió). A módszer letölthető a következő oldalról: http://www.crl-pesticides.eu/library/docs/srm/meth_QuPPe.pdf

Emellett elolvasandó az „Analysis of Perchlorate in Food Samples of Plant Origin Applying the QuPPe-Method and LC-MS/M” című cikk, amely bemutatja, hogy milyen módon integrálható a perklorát környezeti szennyező anyag az említett, többféle szermaradék kimutatására alkalmazott QuPPe-módszerbe. A cikk letölthető a következő oldalról: http://www.analytik-news.de/Fachartikel/Volltext/cvuase2.pdf.

A meghatározási határ a csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt élelmiszerekben előforduló perklorát vizsgálata céljából nem lehet magasabb, mint 2 μg/kg, más élelmiszerek tekintetében nem lehet magasabb, mint 10 μg/kg, szárított gyógynövények, fűszerek, teák, valamint gyógynövény- és gyümölcsforrázatok tekintetében pedig nem lehet magasabb, mint 20 μg/kg.

| 4. | A tagállamoknak az élelmiszer-ipari vállalkozók aktív bevonásával vizsgálatokat kell végezniük a perklorát élelmiszerekben való előfordulását okozó tényezők meghatározása érdekében. A perklorát növényvédő szerekben, talajban, öntöző- és ipari vizekben való előfordulásának vizsgálata különösen olyan helyzetekben indokolt, ahol e tényezők fontosak. |
| --- | --- |

4.

A tagállamoknak az élelmiszer-ipari vállalkozók aktív bevonásával vizsgálatokat kell végezniük a perklorát élelmiszerekben való előfordulását okozó tényezők meghatározása érdekében. A perklorát növényvédő szerekben, talajban, öntöző- és ipari vizekben való előfordulásának vizsgálata különösen olyan helyzetekben indokolt, ahol e tényezők fontosak.

| 5. | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az elemzések eredményeit rendszeresen és legkésőbb 2016. február végéig benyújtsák az EFSA-nak az EFSA adatbenyújtási formátumát használva, az élelmiszer- és takarmányügyi szabvány mintaleírására vonatkozó EFSA-iránymutatásoknak (6), valamint az EFSA további egyedi jelentéstételi követelményeinek megfelelően. |
| --- | --- |

5.

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az elemzések eredményeit rendszeresen és legkésőbb 2016. február végéig benyújtsák az EFSA-nak az EFSA adatbenyújtási formátumát használva, az élelmiszer- és takarmányügyi szabvány mintaleírására vonatkozó EFSA-iránymutatásoknak (6), valamint az EFSA további egyedi jelentéstételi követelményeinek megfelelően.

Kelt Brüsszelben, 2015. április 29-én.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  EFSA CONTAM Panel (az EFSA-nak az élelmiszerláncba bekerülő szennyező anyagokkal foglalkozó tudományos testülete), 2014. Scientific Opinion on the risks to public health related to the presence of perchlorate in food, in particular fruits and vegetables (Tudományos vélemény az élelmiszerekben, különösen a gyümölcsökben és a zöldségekben előforduló perkloráttal összefüggő közegészségügyi kockázatokról). EFSA Journal 2014;12(10):3869, 106 pp. doi:10.2903/j.efsa.2014.3869

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002. január 28-i 178/2002/EK rendelete az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 12-i 609/2013/EU rendelete a csecsemők és kisgyermekek számára készült, a speciális gyógyászati célra szánt, valamint a testtömeg-szabályozás céljára szolgáló, teljes napi étrendet helyettesítő élelmiszerekről, továbbá a 92/52/EGK tanácsi irányelv, a 96/8/EK, az 1999/21/EK, a 2006/125/EK és a 2006/141/EK bizottsági irányelv, a 2009/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 41/2009/EK és a 953/2009/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 181., 2013.6.29., 35. o.).

3

(4)  A Bizottság 2006. december 19-i 1882/2006/EK rendelete egyes élelmiszerek nitráttartalmának hatósági ellenőrzésére szolgáló mintavételi és vizsgálati módszerek megállapításáról (HL L 364., 2006.12.20., 25. o.).

4

(5)  A Bizottság 2007. március 28-i 333/2007/EK rendelete az élelmiszerekben előforduló ólom, kadmium, higany, szervetlen vegyületben lévő ón, 3-MCPD és policiklikus aromás szénhidrogének mennyiségének hatósági ellenőrzése céljából végzett mintavétel és vizsgálat módszereinek megállapításáról (HL L 88., 2007.3.29., 29. o.).

5

(6)  http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexsubmitdata.htm

6

---

Helyesbítések

| 30.4.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 111/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 111/34

---

Helyesbítés a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvhez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 18., 1997. január 21.
  )

(Magyar nyelvű különkiadás, 5. fejezet, 2. kötet, 431. o.)

A 433. oldalon, a 3. cikk (1) bekezdésében, az utolsó albekezdésben:

a következő szövegrész:

„Ennek az irányelvnek az alkalmazásában az 1. cikk c) pontjában említett minimális bérszint fogalmát...”,

helyesen:

„Ennek az irányelvnek az alkalmazásában az első albekezdés második franciabekezdésének c) pontjában említett minimális bérszint fogalmát...”.

---