# Eiropas Savienības C 134/2015

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 134 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 58. sējums2015. gada 24. aprīlis |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 134

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

58. sējums2015. gada 24. aprīlis

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | PADOME |
| 2015/C 134/01 | Padomes Nostāja (ES) Nr. 4/2015 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par tipa apstiprinājuma prasībām transportlīdzekļa eZvana sistēmas izveidošanai uz pakalpojuma 112 bāzes un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EKPadome pieņēmusi 2015. gada 2. martā | 1 |
| 2015/C 134/02 | Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 4/2015 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par tipa apstiprinājuma prasībām transportlīdzekļa eZvana sistēmas izveidošanai uz pakalpojuma 112 bāzes un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK | 15 |
| 2015/C 134/03 | Padomes Nostāja (ES) Nr. 5/2015 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistikuPadome pieņēmusi 2015. gada 5. martā (
  1
  ) | 18 |
| 2015/C 134/04 | Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 5/2015 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku | 27 |
| 2015/C 134/05 | Padomes Nostāja Nr. 6/2015 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EKPadome pieņēmusi 2015. gada 5. martā (
  2
  ) | 29 |
| 2015/C 134/06 | Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 6/2015 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK | 52 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

2015/C 134/01

Padomes Nostāja (ES) Nr. 4/2015 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par tipa apstiprinājuma prasībām transportlīdzekļa eZvana sistēmas izveidošanai uz pakalpojuma 112 bāzes un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EKPadome pieņēmusi 2015. gada 2. martā

1

2015/C 134/02

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 4/2015 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par tipa apstiprinājuma prasībām transportlīdzekļa eZvana sistēmas izveidošanai uz pakalpojuma 112 bāzes un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK

15

2015/C 134/03

Padomes Nostāja (ES) Nr. 5/2015 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistikuPadome pieņēmusi 2015. gada 5. martā (
  1
  )

1

18

2015/C 134/04

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 5/2015 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku

27

2015/C 134/05

Padomes Nostāja Nr. 6/2015 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EKPadome pieņēmusi 2015. gada 5. martā (
  2
  )

2

29

2015/C 134/06

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 6/2015 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK

52

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ un Šveici |
| | (2)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ un Šveici

1

(2)   Dokuments attiecas uz EEZ

2

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

| 24.4.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 134/1

---

PADOMES NOSTĀJA (ES) Nr. 4/2015 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par tipa apstiprinājuma prasībām transportlīdzekļa eZvana sistēmas izveidošanai uz pakalpojuma “112” bāzes un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK

Padome pieņēmusi 2015. gada 2. martā

(2015/C 134/01)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK ir izveidota visaptveroša Savienības mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas sistēma (3). |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK ir izveidota visaptveroša Savienības mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas sistēma (3).

| (2) | Tehniskās prasības mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājumam vairāku drošības un vides elementu ziņā ir saskaņotas Savienības līmenī, lai nodrošinātu, ka visā Savienībā ir augsts ceļu satiksmes drošības līmenis. |
| --- | --- |

(2)

Tehniskās prasības mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājumam vairāku drošības un vides elementu ziņā ir saskaņotas Savienības līmenī, lai nodrošinātu, ka visā Savienībā ir augsts ceļu satiksmes drošības līmenis.

| (3) | Kopš 2003. gada viens no Savienības galvenajiem mērķiem ceļu satiksmes drošības jomā ir bijis nodrošināt, lai eZvana pakalpojums būtu pieejams visos transportlīdzekļos un visās dalībvalstīs. Lai šo mērķi īstenotu, kā daļa no brīvprātīgas ieviešanas pieejas ir sāktas vairākas iniciatīvas, bet tās līdz šim nav bijušas pietiekami sekmīgas. |
| --- | --- |

(3)

Kopš 2003. gada viens no Savienības galvenajiem mērķiem ceļu satiksmes drošības jomā ir bijis nodrošināt, lai eZvana pakalpojums būtu pieejams visos transportlīdzekļos un visās dalībvalstīs. Lai šo mērķi īstenotu, kā daļa no brīvprātīgas ieviešanas pieejas ir sāktas vairākas iniciatīvas, bet tās līdz šim nav bijušas pietiekami sekmīgas.

| (4) | Lai ceļu satiksmes drošību uzlabotu vēl vairāk, Komisijas 2009. gada 21. augusta paziņojumā “eCall: laiks ieviest” tika ierosināti jauni pasākumi, lai Savienībā ieviestu pakalpojumu, ar ko tiek nodrošināts ārkārtas izsaukums no transportlīdzekļa. Viens no ierosinātajiem pasākumiem bija noteikt, ka ar “112” izsaukšanai paredzētām transportlīdzekļa eZvana sistēmām ir obligāti jāaprīko visu jauno tipu transportlīdzekļi, sākot ar M1 un N1 kategoriju transportlīdzekļiem, kā noteikts Direktīvas 2007/46/EK II pielikumā. |
| --- | --- |

(4)

Lai ceļu satiksmes drošību uzlabotu vēl vairāk, Komisijas 2009. gada 21. augusta paziņojumā “eCall: laiks ieviest” tika ierosināti jauni pasākumi, lai Savienībā ieviestu pakalpojumu, ar ko tiek nodrošināts ārkārtas izsaukums no transportlīdzekļa. Viens no ierosinātajiem pasākumiem bija noteikt, ka ar “112” izsaukšanai paredzētām transportlīdzekļa eZvana sistēmām ir obligāti jāaprīko visu jauno tipu transportlīdzekļi, sākot ar M1 un N1 kategoriju transportlīdzekļiem, kā noteikts Direktīvas 2007/46/EK II pielikumā.

| (5) | Eiropas Parlaments 2012. gada 3. jūlijā pieņēma rezolūciju “eCall: jauns tālruņa līnijas “112” pakalpojums iedzīvotājiem”, kurā Komisija tika mudināta iesniegt priekšlikumu Direktīvas 2007/46/EK kontekstā, lai līdz 2015. gadam nodrošinātu publiskas, “112” izsaukšanai paredzētas eZvana sistēmas obligātu ieviešanu. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlaments 2012. gada 3. jūlijā pieņēma rezolūciju “eCall: jauns tālruņa līnijas “112” pakalpojums iedzīvotājiem”, kurā Komisija tika mudināta iesniegt priekšlikumu Direktīvas 2007/46/EK kontekstā, lai līdz 2015. gadam nodrošinātu publiskas, “112” izsaukšanai paredzētas eZvana sistēmas obligātu ieviešanu.

| (6) | Joprojām ir jāuzlabo pakalpojuma “112” darbība visā Savienībā, lai ar tā starpniecību palīdzība ārkārtas situācijās tiktu sniegta ātri un efektīvi. |
| --- | --- |

(6)

Joprojām ir jāuzlabo pakalpojuma “112” darbība visā Savienībā, lai ar tā starpniecību palīdzība ārkārtas situācijās tiktu sniegta ātri un efektīvi.

| (7) | Paredzams, ka ar Savienības eZvana sistēmas palīdzību tiks samazināts bojāgājušo skaits Savienībā, kā arī ceļu satiksmes negadījumos gūto traumu smagums, jo neatliekamās palīdzības dienesti brīdinājumu saņems ātrāk. Ja tiktu noteikts, ka šādas “112” izsaukšanai paredzētas transportlīdzekļa eZvana sistēmas ieviešana ir obligāta, vienlaikus nodrošinot koordinēto infrastruktūras modernizāciju publiskos mobilajos bezvadu sakaru tīklos, lai panāktu eZvana izsaukumu nosūtīšanu un eZvana izsaukumu saņemšanu un apstrādi ārkārtas izsaukumu centrālēs (ĀIC), tad šis pakalpojums būtu pieejams visiem iedzīvotājiem un tādējādi palīdzētu samazināt bojāgājušo un smagus miesas bojājumus guvušo skaitu, ar veselības aprūpi saistītās izmaksas, negadījumu izraisītos sastrēgumus un citas izmaksas. |
| --- | --- |

(7)

Paredzams, ka ar Savienības eZvana sistēmas palīdzību tiks samazināts bojāgājušo skaits Savienībā, kā arī ceļu satiksmes negadījumos gūto traumu smagums, jo neatliekamās palīdzības dienesti brīdinājumu saņems ātrāk. Ja tiktu noteikts, ka šādas “112” izsaukšanai paredzētas transportlīdzekļa eZvana sistēmas ieviešana ir obligāta, vienlaikus nodrošinot koordinēto infrastruktūras modernizāciju publiskos mobilajos bezvadu sakaru tīklos, lai panāktu eZvana izsaukumu nosūtīšanu un eZvana izsaukumu saņemšanu un apstrādi ārkārtas izsaukumu centrālēs (ĀIC), tad šis pakalpojums būtu pieejams visiem iedzīvotājiem un tādējādi palīdzētu samazināt bojāgājušo un smagus miesas bojājumus guvušo skaitu, ar veselības aprūpi saistītās izmaksas, negadījumu izraisītos sastrēgumus un citas izmaksas.

| (8) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 585/2014/ES (4) 1. panta 1. punktu dalībvalstis savā teritorijā vismaz sešus mēnešus pirms šīs regulas piemērošanas dienas un katrā ziņā ne vēlāk kā 2017. gada 1. oktobrī ievieš eZvana ĀIC infrastruktūru, kas vajadzīga visu eZvana izsaukumu saņemšanai un apstrādei. Saskaņā ar Lēmuma Nr. 585/2014/ES 3. pantu dalībvalstis līdz 2015. gada 24. decembrim ziņo Komisijai par minētā lēmuma īstenošanā paveikto. Ja ziņojumā tiek secināts, ka 2017. gada 1. oktobrī eZvana ĀIC infrastruktūra vēl nedarbosies, Komisijai būtu jāveic attiecīgi pasākumi, lai nodrošinātu eZvana ĀIC infrastruktūras ieviešanu. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 585/2014/ES (4) 1. panta 1. punktu dalībvalstis savā teritorijā vismaz sešus mēnešus pirms šīs regulas piemērošanas dienas un katrā ziņā ne vēlāk kā 2017. gada 1. oktobrī ievieš eZvana ĀIC infrastruktūru, kas vajadzīga visu eZvana izsaukumu saņemšanai un apstrādei. Saskaņā ar Lēmuma Nr. 585/2014/ES 3. pantu dalībvalstis līdz 2015. gada 24. decembrim ziņo Komisijai par minētā lēmuma īstenošanā paveikto. Ja ziņojumā tiek secināts, ka 2017. gada 1. oktobrī eZvana ĀIC infrastruktūra vēl nedarbosies, Komisijai būtu jāveic attiecīgi pasākumi, lai nodrošinātu eZvana ĀIC infrastruktūras ieviešanu.

| (9) | Saskaņā ar Komisijas Ieteikuma 2011/750/ES (5) 4. punktu dalībvalstīm līdz 2014. gada 31. decembrim jānodrošina, ka mobilā tīkla operatori īsteno mehānismu “eZvana diskriminatora” apstrādei savos tīklos. Ja pārskatīšanā, ko paredz minētā ieteikuma 6. punkts, tiek secināts, ka “eZvana diskriminators” netiks īstenots līdz 2016. gada 31. martam, Komisijai būtu atbilstoši jārīkojas, lai nodrošinātu, ka mobilā tīkla operatori īsteno mehānismu “eZvana diskriminatora” apstrādei. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar Komisijas Ieteikuma 2011/750/ES (5) 4. punktu dalībvalstīm līdz 2014. gada 31. decembrim jānodrošina, ka mobilā tīkla operatori īsteno mehānismu “eZvana diskriminatora” apstrādei savos tīklos. Ja pārskatīšanā, ko paredz minētā ieteikuma 6. punkts, tiek secināts, ka “eZvana diskriminators” netiks īstenots līdz 2016. gada 31. martam, Komisijai būtu atbilstoši jārīkojas, lai nodrošinātu, ka mobilā tīkla operatori īsteno mehānismu “eZvana diskriminatora” apstrādei.

| (10) | Precīzas un uzticamas pozicionēšanas informācijas sniegšana ir būtisks elements, no kura ir atkarīga “112” izsaukšanai paredzētas transportlīdzekļa eZvana sistēmas efektīva darbība. Tādēļ ir lietderīgi pieprasīt tās savietojamību ar pakalpojumiem, ko sniedz Galileo un Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienesta (EGNOS) programmas, kā tas izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1285/2013 (6). Sistēma, kas izveidota, īstenojot Galileo programmu, ir neatkarīga globāla satelītnavigācijas sistēma, savukārt sistēma, kas izveidota EGNOS programmas satvarā, ir reģionāla satelītnavigācijas sistēma, kas uzlabo globālās pozicionēšanas sistēmas (GPS) signāla kvalitāti. |
| --- | --- |

(10)

Precīzas un uzticamas pozicionēšanas informācijas sniegšana ir būtisks elements, no kura ir atkarīga “112” izsaukšanai paredzētas transportlīdzekļa eZvana sistēmas efektīva darbība. Tādēļ ir lietderīgi pieprasīt tās savietojamību ar pakalpojumiem, ko sniedz Galileo un Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienesta (EGNOS) programmas, kā tas izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1285/2013 (6). Sistēma, kas izveidota, īstenojot Galileo programmu, ir neatkarīga globāla satelītnavigācijas sistēma, savukārt sistēma, kas izveidota EGNOS programmas satvarā, ir reģionāla satelītnavigācijas sistēma, kas uzlabo globālās pozicionēšanas sistēmas (GPS) signāla kvalitāti.

| (11) | Transportlīdzekļu obligātai aprīkošanai ar “112” izsaukšanai paredzētu transportlīdzekļa eZvana sistēmu sākotnēji būtu jāattiecas tikai uz jaunu tipu pasažieru automobiļiem un vieglajiem kravas automobiļiem (M1 un N1 kategoriju), kuriem jau ir atbilstošs aktivēšanas mehānisms. Komisijai būtu jāizvērtē iespēja prasību par “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu tuvākajā nākotnē attiecināt arī uz citām transportlīdzekļu kategorijām, piemēram, smagkravas transportlīdzekļiem, vietējās satiksmes un tālsatiksmes autobusiem, kā arī uz divriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem un lauksaimniecībā izmantojamajiem traktoriem, lai vajadzības gadījumā iesniegtu attiecīgu tiesību akta priekšlikumu. |
| --- | --- |

(11)

Transportlīdzekļu obligātai aprīkošanai ar “112” izsaukšanai paredzētu transportlīdzekļa eZvana sistēmu sākotnēji būtu jāattiecas tikai uz jaunu tipu pasažieru automobiļiem un vieglajiem kravas automobiļiem (M1 un N1 kategoriju), kuriem jau ir atbilstošs aktivēšanas mehānisms. Komisijai būtu jāizvērtē iespēja prasību par “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu tuvākajā nākotnē attiecināt arī uz citām transportlīdzekļu kategorijām, piemēram, smagkravas transportlīdzekļiem, vietējās satiksmes un tālsatiksmes autobusiem, kā arī uz divriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem un lauksaimniecībā izmantojamajiem traktoriem, lai vajadzības gadījumā iesniegtu attiecīgu tiesību akta priekšlikumu.

| (12) | Lai veicinātu “112” izsaukšanai paredzētās transportlīdzekļa eZvana sistēmas izplatību, būtu jārosina tās uzstādīšana jau esošo tipu transportlīdzekļos, kas tiks ražoti pēc 2018. gada 31. marta. Transportlīdzekļus, kuru tips apstiprināts pirms 2018. gada 31. marta, ar eZvana sistēmu var aprīkot brīvprātīgi. |
| --- | --- |

(12)

Lai veicinātu “112” izsaukšanai paredzētās transportlīdzekļa eZvana sistēmas izplatību, būtu jārosina tās uzstādīšana jau esošo tipu transportlīdzekļos, kas tiks ražoti pēc 2018. gada 31. marta. Transportlīdzekļus, kuru tips apstiprināts pirms 2018. gada 31. marta, ar eZvana sistēmu var aprīkot brīvprātīgi.

| (13) | Vienlaikus var pastāvēt gan publisks un sadarbspējīgs Savienības mēroga eZvana pakalpojums, kas veidots uz vienotā Eiropas neatliekamās palīdzības tālruņa numura “112” bāzes, gan trešās puses pakalpojumu atbalstīti eZvana pakalpojumi (TPP eZvana sistēmas), ar noteikumu, ka tiek pieņemti pasākumi, lai nodrošinātu nepārtrauktu šā pakalpojuma sniegšanu patērētājiem. Lai nodrošinātu publiskā, “112” izsaukšanai paredzētā eZvana pakalpojuma nepārtrauktu sniegšanu visās dalībvalstīs visā transportlīdzekļa ekspluatācijas laikā un lai garantētu, ka publiskais, “112” izsaukšanai paredzētais eZvana pakalpojums ir vienmēr automātiski pieejams, visi transportlīdzekļi būtu jāaprīko ar publisko, “112” izsaukšanai paredzēto eZvana pakalpojumu neatkarīgi no tā, vai transportlīdzekļa īpašnieks izvēlas TPP eZvana pakalpojumu. |
| --- | --- |

(13)

Vienlaikus var pastāvēt gan publisks un sadarbspējīgs Savienības mēroga eZvana pakalpojums, kas veidots uz vienotā Eiropas neatliekamās palīdzības tālruņa numura “112” bāzes, gan trešās puses pakalpojumu atbalstīti eZvana pakalpojumi (TPP eZvana sistēmas), ar noteikumu, ka tiek pieņemti pasākumi, lai nodrošinātu nepārtrauktu šā pakalpojuma sniegšanu patērētājiem. Lai nodrošinātu publiskā, “112” izsaukšanai paredzētā eZvana pakalpojuma nepārtrauktu sniegšanu visās dalībvalstīs visā transportlīdzekļa ekspluatācijas laikā un lai garantētu, ka publiskais, “112” izsaukšanai paredzētais eZvana pakalpojums ir vienmēr automātiski pieejams, visi transportlīdzekļi būtu jāaprīko ar publisko, “112” izsaukšanai paredzēto eZvana pakalpojumu neatkarīgi no tā, vai transportlīdzekļa īpašnieks izvēlas TPP eZvana pakalpojumu.

| (14) | Patērētājiem būtu jāsaņem patiess pārskats par “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu un par TPP eZvana sistēmu, ja transportlīdzeklis ar tādu ir aprīkots, kā arī vispusīga un ticama informācija par jebkādām papildu funkcijām vai pakalpojumiem, kas saistīti ar piedāvātajiem privātajiem neatliekamās palīdzības izsaukuma pakalpojumiem, piedāvātajām transportlīdzeklī integrētajām lietotnēm neatliekamās palīdzības izsaukumu veikšanai un par to, kāda ir sagaidāmā pakalpojuma kvalitāte, iegādājoties trešās puses pakalpojumus, un par attiecīgajām izmaksām. “112” izsaukšanai paredzētais eZvana pakalpojums ir vispārējas nozīmes publisks pakalpojums, un tāpēc tas būtu jāsniedz visiem patērētājiem bez maksas. |
| --- | --- |

(14)

Patērētājiem būtu jāsaņem patiess pārskats par “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu un par TPP eZvana sistēmu, ja transportlīdzeklis ar tādu ir aprīkots, kā arī vispusīga un ticama informācija par jebkādām papildu funkcijām vai pakalpojumiem, kas saistīti ar piedāvātajiem privātajiem neatliekamās palīdzības izsaukuma pakalpojumiem, piedāvātajām transportlīdzeklī integrētajām lietotnēm neatliekamās palīdzības izsaukumu veikšanai un par to, kāda ir sagaidāmā pakalpojuma kvalitāte, iegādājoties trešās puses pakalpojumus, un par attiecīgajām izmaksām. “112” izsaukšanai paredzētais eZvana pakalpojums ir vispārējas nozīmes publisks pakalpojums, un tāpēc tas būtu jāsniedz visiem patērētājiem bez maksas.

| (15) | Transportlīdzekļu obligātai aprīkošanai ar “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu nebūtu jāskar visu ieinteresēto personu, piemēram, automašīnu ražotāju un neatkarīgu uzņēmumu, tiesības piedāvāt ārkārtas situāciju un/vai pievienotas vērtības papildu pakalpojumus līdztekus “112” izsaukšanai paredzētajai transportlīdzekļa eZvana sistēmai vai uz tās pamata. Neraugoties uz to, jebkādi papildu pakalpojumi būtu jāveido tā, lai tie vēl vairāk nenovērstu transportlīdzekļa vadītāja uzmanību un lai tie neietekmētu “112” izsaukšanai paredzētās transportlīdzekļa eZvana sistēmas darbību un neatliekamās palīdzības izsaukumu centru efektīvu darbu. “112” izsaukšanai paredzētā transportlīdzekļa eZvana sistēma un sistēma privāto vai pievienotās vērtības pakalpojumu sniegšanai būtu jāveido tā, lai personas datu apmaiņa starp tām nebūtu iespējama. Ja šādus pakalpojumus sniedz, tiem būtu jāatbilst piemērojamajiem tiesību aktiem drošuma, drošības un datu aizsardzības jomā, un šiem pakalpojumiem patērētājiem vienmēr vajadzētu palikt fakultatīviem. |
| --- | --- |

(15)

Transportlīdzekļu obligātai aprīkošanai ar “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu nebūtu jāskar visu ieinteresēto personu, piemēram, automašīnu ražotāju un neatkarīgu uzņēmumu, tiesības piedāvāt ārkārtas situāciju un/vai pievienotas vērtības papildu pakalpojumus līdztekus “112” izsaukšanai paredzētajai transportlīdzekļa eZvana sistēmai vai uz tās pamata. Neraugoties uz to, jebkādi papildu pakalpojumi būtu jāveido tā, lai tie vēl vairāk nenovērstu transportlīdzekļa vadītāja uzmanību un lai tie neietekmētu “112” izsaukšanai paredzētās transportlīdzekļa eZvana sistēmas darbību un neatliekamās palīdzības izsaukumu centru efektīvu darbu. “112” izsaukšanai paredzētā transportlīdzekļa eZvana sistēma un sistēma privāto vai pievienotās vērtības pakalpojumu sniegšanai būtu jāveido tā, lai personas datu apmaiņa starp tām nebūtu iespējama. Ja šādus pakalpojumus sniedz, tiem būtu jāatbilst piemērojamajiem tiesību aktiem drošuma, drošības un datu aizsardzības jomā, un šiem pakalpojumiem patērētājiem vienmēr vajadzētu palikt fakultatīviem.

| (16) | Lai patērētājiem nodrošinātu brīvu izvēli un taisnīgu konkurenci, kā arī veicinātu inovāciju un paaugstinātu Savienības informācijas tehnoloģiju nozares konkurētspēju pasaules tirgū, transportlīdzekļa eZvana sistēmas būtu jāveido uz sadarbspējīgas, standartizētas, drošas un publiski pieejamas platformas, kas paredzēta iespējamām nākotnes lietotnēm vai pakalpojumiem, ar ko aprīko transportlīdzekli. Tā kā tam ir nepieciešams tehnisks un juridisks atbalsts, Komisijai, apspriežoties ar visām ieinteresētajām personām, tostarp transportlīdzekļu ražotājiem un neatkarīgiem operatoriem, būtu nekavējoties jāizvērtē visas iespējas, kā veicināt un nodrošināt šādu publiski pieejamu platformu, un vajadzības gadījumā jānāk klajā ar atbilstīgu likumdošanas iniciatīvu. Turklāt “112” izsaukšanai paredzētajai transportlīdzekļa eZvana sistēmai vajadzētu būt pieejamai – par saprātīgu maksu, kas nepārsniedz nominālu summu, un bez diskriminācijas – visiem neatkarīgajiem tirgus dalībniekiem remonta un tehniskās apkopes nolūkos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 (7). |
| --- | --- |

(16)

Lai patērētājiem nodrošinātu brīvu izvēli un taisnīgu konkurenci, kā arī veicinātu inovāciju un paaugstinātu Savienības informācijas tehnoloģiju nozares konkurētspēju pasaules tirgū, transportlīdzekļa eZvana sistēmas būtu jāveido uz sadarbspējīgas, standartizētas, drošas un publiski pieejamas platformas, kas paredzēta iespējamām nākotnes lietotnēm vai pakalpojumiem, ar ko aprīko transportlīdzekli. Tā kā tam ir nepieciešams tehnisks un juridisks atbalsts, Komisijai, apspriežoties ar visām ieinteresētajām personām, tostarp transportlīdzekļu ražotājiem un neatkarīgiem operatoriem, būtu nekavējoties jāizvērtē visas iespējas, kā veicināt un nodrošināt šādu publiski pieejamu platformu, un vajadzības gadījumā jānāk klajā ar atbilstīgu likumdošanas iniciatīvu. Turklāt “112” izsaukšanai paredzētajai transportlīdzekļa eZvana sistēmai vajadzētu būt pieejamai – par saprātīgu maksu, kas nepārsniedz nominālu summu, un bez diskriminācijas – visiem neatkarīgajiem tirgus dalībniekiem remonta un tehniskās apkopes nolūkos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 (7).

| (17) | Lai nodrošinātu tipa apstiprināšanas sistēmas integritāti, šīs regulas piemērošanas nolūkā vajadzētu būt pieņemamām tikai tām “112” izsaukšanai paredzētajām transportlīdzekļa eZvana sistēmām, kuras var pilnībā pārbaudīt. |
| --- | --- |

(17)

Lai nodrošinātu tipa apstiprināšanas sistēmas integritāti, šīs regulas piemērošanas nolūkā vajadzētu būt pieņemamām tikai tām “112” izsaukšanai paredzētajām transportlīdzekļa eZvana sistēmām, kuras var pilnībā pārbaudīt.

| (18) | Tā kā “112” izsaukšanai paredzētā transportlīdzekļa eZvana sistēma ir neatliekamās palīdzības sistēma, to jāraksturo augstākajam iespējamajam uzticamības līmenim. Tālab būtu jānodrošina minimālā datu kopuma un balss pārraides precizitāte un kvalitāte un būtu jāizstrādā vienots testēšanas režīms, lai nodrošinātu “112” izsaukšanai paredzētās transportlīdzekļa eZvana sistēmas ilgmūžību un noturību. Tādēļ būtu periodiski jāveic tehniskas apskates saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/45/ES (8). |
| --- | --- |

(18)

Tā kā “112” izsaukšanai paredzētā transportlīdzekļa eZvana sistēma ir neatliekamās palīdzības sistēma, to jāraksturo augstākajam iespējamajam uzticamības līmenim. Tālab būtu jānodrošina minimālā datu kopuma un balss pārraides precizitāte un kvalitāte un būtu jāizstrādā vienots testēšanas režīms, lai nodrošinātu “112” izsaukšanai paredzētās transportlīdzekļa eZvana sistēmas ilgmūžību un noturību. Tādēļ būtu periodiski jāveic tehniskas apskates saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/45/ES (8).

| (19) | Mazu sēriju transportlīdzekļi un transportlīdzekļi, kuriem apstiprinājums piešķirts atbilstoši Direktīvas 2007/46/EK 24. pantam, saskaņā ar minēto direktīvu ir izslēgti no prasībām par personu aizsardzību frontālās sadursmes un sānu trieciena gadījumā. Tādēļ šie transportlīdzekļi būtu jāatbrīvo no pienākuma ievērot šajā regulā izklāstītās prasības attiecībā uz eZvanu. Turklāt tehnisku iemeslu dēļ dažus M1 un N1 kategoriju transportlīdzekļus nevar aprīkot ar piemērotu eZvana aktivēšanas mehānismu. |
| --- | --- |

(19)

Mazu sēriju transportlīdzekļi un transportlīdzekļi, kuriem apstiprinājums piešķirts atbilstoši Direktīvas 2007/46/EK 24. pantam, saskaņā ar minēto direktīvu ir izslēgti no prasībām par personu aizsardzību frontālās sadursmes un sānu trieciena gadījumā. Tādēļ šie transportlīdzekļi būtu jāatbrīvo no pienākuma ievērot šajā regulā izklāstītās prasības attiecībā uz eZvanu. Turklāt tehnisku iemeslu dēļ dažus M1 un N1 kategoriju transportlīdzekļus nevar aprīkot ar piemērotu eZvana aktivēšanas mehānismu.

| (20) | Speciālajiem transportlīdzekļiem būtu jāatbilst šajā regulā izklāstītajām prasībām attiecībā uz eZvanu, ja bāzes/nepabeigts transportlīdzeklis ir aprīkots ar vajadzīgo aktivēšanas mehānismu. |
| --- | --- |

(20)

Speciālajiem transportlīdzekļiem būtu jāatbilst šajā regulā izklāstītajām prasībām attiecībā uz eZvanu, ja bāzes/nepabeigts transportlīdzeklis ir aprīkots ar vajadzīgo aktivēšanas mehānismu.

| (21) | Jebkādai personas datu apstrādei, ko veic, izmantojot “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu, būtu jāatbilst personas datu aizsardzības noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/58/EK (10), jo īpaši, lai garantētu, ka transportlīdzekļi, kas aprīkoti ar “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu, savas parastās darbības laikā saistībā ar 112 eZvanu nav izsekojami, ka to personas dati nav saglabāti un tiem neveic nekādu pastāvīgu uzraudzību un ka minimālais datu kopums, ko nosūta “112” izsaukšanai paredzētā transportlīdzekļa eZvana sistēma, ietver tikai to informācijas minimumu, kas vajadzīgs neatliekamās palīdzības izsaukumu pienācīgai apstrādei. Būtu jāņem vērā ieteikumi, ko sniegusi Darba grupa personu aizsardzībai attiecībā uz personas datu apstrādi, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 29. pantu (“29. panta datu aizsardzības darba grupa”), un kas ietverti 2006. gada 26. septembrī pieņemtajā darba dokumentā “Par eZvana iniciatīvas datu aizsardzības un privātuma aspektiem”. |
| --- | --- |

(21)

Jebkādai personas datu apstrādei, ko veic, izmantojot “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu, būtu jāatbilst personas datu aizsardzības noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (9) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/58/EK (10), jo īpaši, lai garantētu, ka transportlīdzekļi, kas aprīkoti ar “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu, savas parastās darbības laikā saistībā ar 112 eZvanu nav izsekojami, ka to personas dati nav saglabāti un tiem neveic nekādu pastāvīgu uzraudzību un ka minimālais datu kopums, ko nosūta “112” izsaukšanai paredzētā transportlīdzekļa eZvana sistēma, ietver tikai to informācijas minimumu, kas vajadzīgs neatliekamās palīdzības izsaukumu pienācīgai apstrādei. Būtu jāņem vērā ieteikumi, ko sniegusi Darba grupa personu aizsardzībai attiecībā uz personas datu apstrādi, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 29. pantu (“29. panta datu aizsardzības darba grupa”), un kas ietverti 2006. gada 26. septembrī pieņemtajā darba dokumentā “Par eZvana iniciatīvas datu aizsardzības un privātuma aspektiem”.

| (22) | Saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (11) 7. un 8. pantu ražotājiem būtu jāīsteno visi nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem par privātumu un datu aizsardzību. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (11) 7. un 8. pantu ražotājiem būtu jāīsteno visi nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem par privātumu un datu aizsardzību.

| (23) | Izpildot tehniskās prasības, transportlīdzekļu ražotājiem sistēmās, ar kurām transportlīdzekļus aprīko, būtu jāiestrādā datu aizsardzības tehniskie līdzekļi un būtu jāievēro “integrētas privātuma aizsardzības” princips. |
| --- | --- |

(23)

Izpildot tehniskās prasības, transportlīdzekļu ražotājiem sistēmās, ar kurām transportlīdzekļus aprīko, būtu jāiestrādā datu aizsardzības tehniskie līdzekļi un būtu jāievēro “integrētas privātuma aizsardzības” princips.

| (24) | Ražotājiem kā daļa no tehniskās dokumentācijas, ko izsniedz reizē ar transportlīdzekli, būtu jānodrošina arī informācija par to, ka pastāv bez maksas pieejama, publiska, uz vienotā Eiropas neatliekamās palīdzības tālruņa numura “112” bāzes veidota eZvana sistēma, par transportlīdzekļa īpašnieka tiesībām izvēlēties minēto sistēmu, nevis TPP eZvana sistēmu, kā arī par datu apstrādi, ko veic, izmantojot “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu. Šai informācijai vajadzētu būt pieejamai arī lejupielādei tiešsaistē. |
| --- | --- |

(24)

Ražotājiem kā daļa no tehniskās dokumentācijas, ko izsniedz reizē ar transportlīdzekli, būtu jānodrošina arī informācija par to, ka pastāv bez maksas pieejama, publiska, uz vienotā Eiropas neatliekamās palīdzības tālruņa numura “112” bāzes veidota eZvana sistēma, par transportlīdzekļa īpašnieka tiesībām izvēlēties minēto sistēmu, nevis TPP eZvana sistēmu, kā arī par datu apstrādi, ko veic, izmantojot “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu. Šai informācijai vajadzētu būt pieejamai arī lejupielādei tiešsaistē.

| (25) | Ar “112” izsaukšanai paredzētās transportlīdzekļa sistēmas eZvana starpniecību nosūtītos un ĀIC apstrādātos datus neatliekamās palīdzības dienestam un saistītiem pakalpojumu sniedzējiem, kas minēti Lēmumā Nr. 585/2014/ES, var pārsūtīt tikai ar eZvana izsaukumiem saistītu incidentu gadījumā un ar nosacījumiem, kas izklāstīti minētajā lēmumā, un tos var izmantot tikai minētā lēmuma mērķu sasniegšanai. Datus, ko apstrādājuši ĀIC, izmantojot “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu, bez datu subjekta skaidras iepriekšējas piekrišanas nevienai trešai pusei nepārsūta. |
| --- | --- |

(25)

Ar “112” izsaukšanai paredzētās transportlīdzekļa sistēmas eZvana starpniecību nosūtītos un ĀIC apstrādātos datus neatliekamās palīdzības dienestam un saistītiem pakalpojumu sniedzējiem, kas minēti Lēmumā Nr. 585/2014/ES, var pārsūtīt tikai ar eZvana izsaukumiem saistītu incidentu gadījumā un ar nosacījumiem, kas izklāstīti minētajā lēmumā, un tos var izmantot tikai minētā lēmuma mērķu sasniegšanai. Datus, ko apstrādājuši ĀIC, izmantojot “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu, bez datu subjekta skaidras iepriekšējas piekrišanas nevienai trešai pusei nepārsūta.

| (26) | Eiropas standartu organizācijas – Eiropas Telekomunikāciju standartu institūts (ETSI) un Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) – ir izstrādājušas vienotus Eiropas mēroga eZvana pakalpojumu ieviešanas standartus, kuri būtu jāpiemēro arī šīs regulas nolūkos, jo tas veicinās transportlīdzekļa eZvana sistēmas tehnoloģisko attīstību, nodrošinās eZvana pakalpojuma sadarbspēju un nepārtrauktību visā Savienībā un samazinās īstenošanas izmaksas visā Savienībā. |
| --- | --- |

(26)

Eiropas standartu organizācijas – Eiropas Telekomunikāciju standartu institūts (ETSI) un Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) – ir izstrādājušas vienotus Eiropas mēroga eZvana pakalpojumu ieviešanas standartus, kuri būtu jāpiemēro arī šīs regulas nolūkos, jo tas veicinās transportlīdzekļa eZvana sistēmas tehnoloģisko attīstību, nodrošinās eZvana pakalpojuma sadarbspēju un nepārtrauktību visā Savienībā un samazinās īstenošanas izmaksas visā Savienībā.

| (27) | Lai nodrošinātu kopīgu tehnisko prasību piemērošanu attiecībā uz “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļu atbrīvošanu no pienākuma uzstādīt transportlīdzekļa eZvana sistēmas, attiecībā uz sīki izstrādātu tehnisko prasību un testu noteikšanu transportlīdzekļu EK tipa apstiprinājumam attiecībā uz to transportlīdzekļa eZvana sistēmām un EK tipa apstiprinājuma sistēmām, sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām, kas konstruētas un izgatavotas šādiem transportlīdzekļiem, un attiecībā uz sīki izstrādātu tehnisko noteikumu un testa procedūru iedibināšanu konkrētu noteikumu piemērošanai attiecībā uz personas datu apstrādi, kā arī lai nodrošinātu, ka starp “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu un trešās puses sistēmām nenotiek personas datu apmaiņa. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī un ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, jo īpaši apspriežoties ar patērētāju aizsardzības organizācijām, kā arī Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju un 29. panta datu aizsardzības darba grupu saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(27)

Lai nodrošinātu kopīgu tehnisko prasību piemērošanu attiecībā uz “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļu atbrīvošanu no pienākuma uzstādīt transportlīdzekļa eZvana sistēmas, attiecībā uz sīki izstrādātu tehnisko prasību un testu noteikšanu transportlīdzekļu EK tipa apstiprinājumam attiecībā uz to transportlīdzekļa eZvana sistēmām un EK tipa apstiprinājuma sistēmām, sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām, kas konstruētas un izgatavotas šādiem transportlīdzekļiem, un attiecībā uz sīki izstrādātu tehnisko noteikumu un testa procedūru iedibināšanu konkrētu noteikumu piemērošanai attiecībā uz personas datu apstrādi, kā arī lai nodrošinātu, ka starp “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu un trešās puses sistēmām nenotiek personas datu apmaiņa. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī un ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, jo īpaši apspriežoties ar patērētāju aizsardzības organizācijām, kā arī Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju un 29. panta datu aizsardzības darba grupu saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (28) | Lai šīs regulas īstenošanai nodrošinātu vienādus nosacījumus, īstenošanas pilnvaras saistībā ar tādiem aspektiem kā praktiskā kārtība, kā izvērtēt, ka netiek pieļauta izsekošana un uzraudzība, lietotājiem domātais informācijas paraugs un administratīvie noteikumi EK tipa apstiprinājumam attiecībā uz to informatīvo dokumentu paraugu, kas ražotājam jāsniedz tipa apstiprinājuma nolūkā, EK tipa apstiprinājuma sertifikāta paraugs un EK tipa apstiprinājuma zīmes paraugs būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (12). |
| --- | --- |

(28)

Lai šīs regulas īstenošanai nodrošinātu vienādus nosacījumus, īstenošanas pilnvaras saistībā ar tādiem aspektiem kā praktiskā kārtība, kā izvērtēt, ka netiek pieļauta izsekošana un uzraudzība, lietotājiem domātais informācijas paraugs un administratīvie noteikumi EK tipa apstiprinājumam attiecībā uz to informatīvo dokumentu paraugu, kas ražotājam jāsniedz tipa apstiprinājuma nolūkā, EK tipa apstiprinājuma sertifikāta paraugs un EK tipa apstiprinājuma zīmes paraugs būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (12).

| (29) | Būtu jādod pietiekami daudz laika transportlīdzekļu ražotājiem, lai tie varētu pielāgoties šīs regulas tehniskajām prasībām. |
| --- | --- |

(29)

Būtu jādod pietiekami daudz laika transportlīdzekļu ražotājiem, lai tie varētu pielāgoties šīs regulas tehniskajām prasībām.

| (30) | Šī regula ir jauna atsevišķa regula saistībā ar EK tipa apstiprināšanas procedūru, kas paredzēta Direktīvā 2007/46/EK, un tāpēc minētās direktīvas I, III, IV un XI pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(30)

Šī regula ir jauna atsevišķa regula saistībā ar EK tipa apstiprināšanas procedūru, kas paredzēta Direktīvā 2007/46/EK, un tāpēc minētās direktīvas I, III, IV un XI pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (31) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, iekšējā tirgus īstenošanu, ieviešot kopīgas tehniskas prasības jauniem tipa apstiprinājumiem transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet nepieciešamās rīcības mēroga dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(31)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, iekšējā tirgus īstenošanu, ieviešot kopīgas tehniskas prasības jauniem tipa apstiprinājumiem transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet nepieciešamās rīcības mēroga dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

| (32) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (13) 28. panta 2. punktu notika apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kurš 2013. gada 29. oktobrī sniedza atzinumu (14). |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (13) 28. panta 2. punktu notika apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kurš 2013. gada 29. oktobrī sniedza atzinumu (14).

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā noteiktas vispārējas prasības transportlīdzekļu EK tipa apstiprināšanai attiecībā uz “112” izsaukšanai paredzētajām transportlīdzekļa eZvana sistēmām un uz “112” izsaukšanai paredzētajām transportlīdzekļa eZvana sistēmām, sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām.

2. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem, kas definēti Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma A daļas 1.1.1. un 1.2.1. punktā, un “112” izsaukšanai paredzētajām transportlīdzekļa eZvana sistēmām, sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām, kas konstruētas un izgatavotas šādiem transportlīdzekļiem.

To nepiemēro šādiem transportlīdzekļiem:

| a) | transportlīdzekļi, kas ražoti mazās sērijās saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK 22. un 23. pantu; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļi, kas ražoti mazās sērijās saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK 22. un 23. pantu;

| b) | saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK 24. pantu apstiprinātie transportlīdzekļi; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK 24. pantu apstiprinātie transportlīdzekļi;

| c) | transportlīdzekļi, kas tehnisku iemeslu dēļ nevar tikt aprīkoti ar eZvana aktivēšanas mehānismu, kā noteikts saskaņā ar 2. punktu; |
| --- | --- |

c)

transportlīdzekļi, kas tehnisku iemeslu dēļ nevar tikt aprīkoti ar eZvana aktivēšanas mehānismu, kā noteikts saskaņā ar 2. punktu;

2.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 8. pantu, lai noteiktu M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļus, kas tehnisku iemeslu dēļ nevar tikt aprīkoti ar eZvana aktivēšanas mehānismu, pamatojoties uz pētījumu, kurā izvērtē izmaksas un ieguvumus, ko veikusi vai uzdevusi veikt Komisija, un ņemot vērā visus attiecīgos drošības un tehniskos aspektus.

Pirmos šādus deleģētos aktus pieņem līdz ... (15).

3. pants

Definīcijas

Papildus definīcijām, kas noteiktas Direktīvas 2007/46/EK 3. pantā, šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | ““112” izsaukšanai paredzēta transportlīdzekļa eZvana sistēma” ir neatliekamās palīdzības sistēma, kas sastāv no transportlīdzekļa aprīkojuma un līdzekļiem, ar ko aktivēt, pārvaldīt un veikt eZvana pārraidi, kuru iedarbina automātiski ar transportlīdzeklī iebūvētiem sensoriem vai manuāli un kura, izmantojot publiskus mobilo bezvadu sakaru tīklus, nosūta minimālo datu kopumu un izveido uz “112” izsaukumu balstītu balss savienojumu starp transportlīdzeklī esošajiem pasažieriem un eZvana ārkārtas izsaukumu centrāli (ĀIC); |
| --- | --- |

1)

““112” izsaukšanai paredzēta transportlīdzekļa eZvana sistēma” ir neatliekamās palīdzības sistēma, kas sastāv no transportlīdzekļa aprīkojuma un līdzekļiem, ar ko aktivēt, pārvaldīt un veikt eZvana pārraidi, kuru iedarbina automātiski ar transportlīdzeklī iebūvētiem sensoriem vai manuāli un kura, izmantojot publiskus mobilo bezvadu sakaru tīklus, nosūta minimālo datu kopumu un izveido uz “112” izsaukumu balstītu balss savienojumu starp transportlīdzeklī esošajiem pasažieriem un eZvana ārkārtas izsaukumu centrāli (ĀIC);

| 2) | “eZvans” ir numura “112” ārkārtas izsaukums no transportlīdzekļa; šis izsaukums tiek veikts vai nu automātiski, aktivējoties transportlīdzeklī iebūvētiem sensoriem, vai manuāli, un tas ietver minimālā datu kopuma nosūtīšanu un balss savienojuma izveidošanu starp transportlīdzekli un eZvana ĀIC, izmantojot publiskos mobilo bezvadu sakaru tīklus; |
| --- | --- |

2)

“eZvans” ir numura “112” ārkārtas izsaukums no transportlīdzekļa; šis izsaukums tiek veikts vai nu automātiski, aktivējoties transportlīdzeklī iebūvētiem sensoriem, vai manuāli, un tas ietver minimālā datu kopuma nosūtīšanu un balss savienojuma izveidošanu starp transportlīdzekli un eZvana ĀIC, izmantojot publiskos mobilo bezvadu sakaru tīklus;

| 3) | “ārkārtas izsaukumu centrāle” jeb “ĀIC” ir fiziska vieta, kas pirmā saņem ārkārtas palīdzības izsaukumus un ir dalībvalsts atzītas valsts iestādes vai privātas organizācijas pārziņā; |
| --- | --- |

3)

“ārkārtas izsaukumu centrāle” jeb “ĀIC” ir fiziska vieta, kas pirmā saņem ārkārtas palīdzības izsaukumus un ir dalībvalsts atzītas valsts iestādes vai privātas organizācijas pārziņā;

| 4) | “vispiemērotākā ĀIC” ir atbildīgo iestāžu iepriekšnoteikta ĀIC ārkārtas palīdzības izsaukumu pieņemšanai no konkrēta apgabala vai konkrēta veida ārkārtas palīdzības izsaukumu pieņemšanai; |
| --- | --- |

4)

“vispiemērotākā ĀIC” ir atbildīgo iestāžu iepriekšnoteikta ĀIC ārkārtas palīdzības izsaukumu pieņemšanai no konkrēta apgabala vai konkrēta veida ārkārtas palīdzības izsaukumu pieņemšanai;

| 5) | “eZvana ĀIC” ir iestāžu iepriekšnoteikta ĀIC, kas ir vispiemērotākā eZvana izsaukumu pirmā saņemšanas un apstrādes vieta; |
| --- | --- |

5)

“eZvana ĀIC” ir iestāžu iepriekšnoteikta ĀIC, kas ir vispiemērotākā eZvana izsaukumu pirmā saņemšanas un apstrādes vieta;

| 6) | “minimālais datu kopums” jeb “MDK” ir informācija, kas noteikta standartā “Intelektiskās transporta sistēmas – E-drošība – eZvana minimālais datu kopums (MDK)” (EN 15722:2011) un ko nosūta uz eZvana ĀIC; |
| --- | --- |

6)

“minimālais datu kopums” jeb “MDK” ir informācija, kas noteikta standartā “Intelektiskās transporta sistēmas – E-drošība – eZvana minimālais datu kopums (MDK)” (EN 15722:2011) un ko nosūta uz eZvana ĀIC;

| 7) | “transportlīdzekļa aprīkojums” ir transportlīdzeklī pastāvīgi uzstādīts aprīkojums, kas nodrošina piekļuvi vai kam ir piekļuve transportlīdzekļa datiem, kuri vajadzīgi eZvana transakcijas izdarīšanai, izmantojot publisko mobilo bezvadu sakaru tīklu; |
| --- | --- |

7)

“transportlīdzekļa aprīkojums” ir transportlīdzeklī pastāvīgi uzstādīts aprīkojums, kas nodrošina piekļuvi vai kam ir piekļuve transportlīdzekļa datiem, kuri vajadzīgi eZvana transakcijas izdarīšanai, izmantojot publisko mobilo bezvadu sakaru tīklu;

| 8) | “eZvana transakcija” ir mobilo bezvadu sakaru sesijas izveide, izmantojot publisko bezvadu sakaru tīklu, un MDK pārraide uz eZvana ĀIC, kā arī balss savienojuma izveide starp transportlīdzekli un to pašu eZvana ĀIC; |
| --- | --- |

8)

“eZvana transakcija” ir mobilo bezvadu sakaru sesijas izveide, izmantojot publisko bezvadu sakaru tīklu, un MDK pārraide uz eZvana ĀIC, kā arī balss savienojuma izveide starp transportlīdzekli un to pašu eZvana ĀIC;

| 9) | “publiskais mobilo bezvadu sakaru tīkls” ir mobilo bezvadu sakaru tīkls, kas ir pieejams sabiedrībai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām 2002/21/EK (16) un 2002/22/EK (17); |
| --- | --- |

9)

“publiskais mobilo bezvadu sakaru tīkls” ir mobilo bezvadu sakaru tīkls, kas ir pieejams sabiedrībai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām 2002/21/EK (16) un 2002/22/EK (17);

| 10) | “trešās puses pakalpojumu atbalstīts eZvans” jeb “TPP eZvans” ir ārkārtas palīdzības izsaukums no transportlīdzekļa, kas veikts uz trešās puses pakalpojumu sniedzēju; šis izsaukums tiek veikts vai nu automātiski, aktivējoties transportlīdzeklī iebūvētiem sensoriem, vai manuāli, un tas ietver MDK nosūtīšanu un balss savienojuma izveidošanu starp transportlīdzekli un trešās puses pakalpojumu sniedzēju, izmantojot publiskos mobilo bezvadu sakaru tīklus; |
| --- | --- |

10)

“trešās puses pakalpojumu atbalstīts eZvans” jeb “TPP eZvans” ir ārkārtas palīdzības izsaukums no transportlīdzekļa, kas veikts uz trešās puses pakalpojumu sniedzēju; šis izsaukums tiek veikts vai nu automātiski, aktivējoties transportlīdzeklī iebūvētiem sensoriem, vai manuāli, un tas ietver MDK nosūtīšanu un balss savienojuma izveidošanu starp transportlīdzekli un trešās puses pakalpojumu sniedzēju, izmantojot publiskos mobilo bezvadu sakaru tīklus;

| 11) | “trešās puses pakalpojumu sniedzējs” ir organizācija, kuru valsts iestādes ir apstiprinājušas kā TPP eZvana saņēmēju un MDK nosūtītāju uz eZvana ĀIC; |
| --- | --- |

11)

“trešās puses pakalpojumu sniedzējs” ir organizācija, kuru valsts iestādes ir apstiprinājušas kā TPP eZvana saņēmēju un MDK nosūtītāju uz eZvana ĀIC;

| 12) | “trešās puses pakalpojumu transportlīdzekļa eZvana sistēma” jeb “TPP transportlīdzekļa eZvana sistēma” ir vai nu automātiski ar transportlīdzeklī iebūvētiem sensoriem, vai manuāli iedarbināma sistēma, kura, izmantojot publiskos mobilo bezvadu sakaru tīklus, nosūta MDK un izveido balss savienojumu starp transportlīdzekli un trešās puses pakalpojumu sniedzēju. |
| --- | --- |

12)

“trešās puses pakalpojumu transportlīdzekļa eZvana sistēma” jeb “TPP transportlīdzekļa eZvana sistēma” ir vai nu automātiski ar transportlīdzeklī iebūvētiem sensoriem, vai manuāli iedarbināma sistēma, kura, izmantojot publiskos mobilo bezvadu sakaru tīklus, nosūta MDK un izveido balss savienojumu starp transportlīdzekli un trešās puses pakalpojumu sniedzēju.

4. pants

Ražotāju vispārīgie pienākumi

Ražotāji apliecina, ka visi jaunie transportlīdzekļu tipi, kas minēti 2. pantā, ir aprīkoti ar pastāvīgi uzstādītu “112” izsaukšanai paredzētu transportlīdzekļa eZvana sistēmu saskaņā ar šo regulu un deleģētajiem un īstenošanas aktiem, kuri pieņemti saskaņā ar šo regulu.

5. pants

Ražotāju īpašie pienākumi

1.   Ražotāji nodrošina, ka visi to jaunie transportlīdzekļu tipi un “112” izsaukšanai paredzētās transportlīdzekļa eZvana sistēmas, sastāvdaļas un atsevišķas tehniskās vienības, kas konstruētas un izgatavotas šādiem transportlīdzekļiem, tiek ražotas un apstiprinātas saskaņā ar šo regulu un deleģētajiem un īstenošanas aktiem, kuri pieņemti saskaņā ar šo regulu.

2.   Ražotāji apliecina, ka visi jaunie transportlīdzekļu tipi ir konstruēti tā, lai nodrošinātu, ka pēc smaga negadījuma, par ko liecina viena vai vairāku transportlīdzeklī iebūvētu sensoru vai procesoru aktivēšanās un kas notiek Savienības teritorijā, automātiski tiek aktivēts eZvans uz vienoto Eiropas neatliekamās palīdzības dienesta numuru 112.

Ražotāji apliecina, ka jauni transportlīdzekļu tipi ir konstruēti tā, lai nodrošinātu, ka eZvanu uz vienoto Eiropas neatliekamās palīdzības dienesta numuru 112 var aktivēt arī manuāli.

Ražotāji nodrošina to, ka “112” izsaukšanai paredzētās transportlīdzekļa eZvana sistēmas manuāla aktivēšana ir konstruēta tā, lai nepieļautu nepareizu izmantošanu.

3.   Panta 2. punkts neskar transportlīdzekļa īpašnieka tiesības papildus “112” izsaukšanai paredzētajai transportlīdzekļa eZvana sistēmai izmantot TPP transportlīdzekļa eZvana sistēmu, kas nodrošina līdzīgu pakalpojumu, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | TPP transportlīdzekļa eZvana sistēma atbilst standartam EN 16102:2011 “Intelektiskās transporta sistēmas – eZvans – Funkcionēšanas prasības trešo pušu sniegtajiem pakalpojumiem”; |
| --- | --- |

a)

TPP transportlīdzekļa eZvana sistēma atbilst standartam EN 16102:2011 “Intelektiskās transporta sistēmas – eZvans – Funkcionēšanas prasības trešo pušu sniegtajiem pakalpojumiem”;

| b) | ražotāji nodrošina to, ka vienlaikus darbojas tikai viena sistēma un ka gadījumā, ja nedarbojas TPP transportlīdzekļa eZvana sistēma, automātiski tiek aktivēta “112” izsaukšanai paredzētā transportlīdzekļa eZvana sistēma; |
| --- | --- |

b)

ražotāji nodrošina to, ka vienlaikus darbojas tikai viena sistēma un ka gadījumā, ja nedarbojas TPP transportlīdzekļa eZvana sistēma, automātiski tiek aktivēta “112” izsaukšanai paredzētā transportlīdzekļa eZvana sistēma;

| c) | transportlīdzekļa īpašniekam jebkurā laikā ir tiesības izvēlēties lietot “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu, nevis TPP transportlīdzekļa eZvana sistēmu; |
| --- | --- |

c)

transportlīdzekļa īpašniekam jebkurā laikā ir tiesības izvēlēties lietot “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu, nevis TPP transportlīdzekļa eZvana sistēmu;

| d) | ražotāji īpašnieka rokasgrāmatā iekļauj informāciju par c) apakšpunktā minētajām tiesībām. |
| --- | --- |

d)

ražotāji īpašnieka rokasgrāmatā iekļauj informāciju par c) apakšpunktā minētajām tiesībām.

4.   Ražotāji nodrošina, lai “112” izsaukšanai paredzētās transportlīdzekļa eZvana sistēmas uztvērēji būtu savietojami ar pozicionēšanas pakalpojumiem, ko sniedz Galileo un EGNOS sistēmas. Ražotāji var arī papildus izvēlēties nodrošināt savietojamību ar citām satelītu navigācijas sistēmām.

5.   EK tipa apstiprinājuma nolūkos atzīst tikai tās “112” izsaukšanai paredzētās transportlīdzekļa eZvana sistēmas, kuras ir pastāvīgi uzstādītas transportlīdzeklī vai kurām ir atsevišķi piešķirts tipa apstiprinājums un kuras ir iespējams testēt.

6.   Ražotāji apliecina, ka sistēmas kritiskas kļūmes gadījumā, kā rezultātā nav iespējams veikt tālruņa līnijas “112” eZvana izsaukumu, transportlīdzeklī esošās personas saņems attiecīgu brīdinājumu.

7.   “112” izsaukšanai paredzētā transportlīdzekļa eZvana sistēma par samērīgu maksu, kas nepārsniedz nominālo summu, un bez diskriminācijas ir pieejama visiem neatkarīgajiem operatoriem nolūkā veikt remontu un tehnisko apkopi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2007.

8.   Komisija saskaņā ar 8. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos tiesību aktus, ar kuriem paredz sīki izstrādātas tehniskas prasības un testus EK tipa apstiprinājumam transportlīdzekļiem attiecībā uz to “112” izsaukšanai paredzētajām transportlīdzekļa eZvana sistēmām un EK tipa apstiprinājumam attiecībā uz “112” izsaukšanai paredzētajām transportlīdzekļa eZvana sistēmām, sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām.

Tehniskās prasības un testi, kas minēti pirmajā daļā, pamatojas uz prasībām, kas noteiktas 2. līdz 7. punktā, un attiecīgā gadījumā uz pieejamajiem standartiem, kas attiecas uz eZvanu, tostarp:

| a) | EN 16072:2011 “Intelektiskās transporta sistēmas – E-drošība – Funkcionēšanas prasības Eiropas mēroga eZvana izsaukumam”; |
| --- | --- |

a)

EN 16072:2011 “Intelektiskās transporta sistēmas – E-drošība – Funkcionēšanas prasības Eiropas mēroga eZvana izsaukumam”;

| b) | EN 16062:2011 “Intelektiskās transporta sistēmas – E-drošība – Augsta līmeņa lietojuma prasības (HLAP) eZvana izsaukumam”; |
| --- | --- |

b)

EN 16062:2011 “Intelektiskās transporta sistēmas – E-drošība – Augsta līmeņa lietojuma prasības (HLAP) eZvana izsaukumam”;

| c) | CEN/TS EN 16454:2013 “Intelektiskās transporta sistēmas – E-drošība – eZvana pilna cikla atbilstības testēšana”, kas attiecas uz izsaukuma “112” transportlīdzekļa eZvana sistēmas atbilstību Eiropas mēroga eZvanam; |
| --- | --- |

c)

CEN/TS EN 16454:2013 “Intelektiskās transporta sistēmas – E-drošība – eZvana pilna cikla atbilstības testēšana”, kas attiecas uz izsaukuma “112” transportlīdzekļa eZvana sistēmas atbilstību Eiropas mēroga eZvanam;

| d) | EN 15722:2011 “Intelektiskās transporta sistēmas – E-drošība – eZvana minimālo datu kopums (MDK)”; |
| --- | --- |

d)

EN 15722:2011 “Intelektiskās transporta sistēmas – E-drošība – eZvana minimālo datu kopums (MDK)”;

| e) | EN 16102:2011 “Intelektiskās transporta sistēmas – E-drošība – eZvana funkcionēšanas prasības trešo pušu sniegtajiem pakalpojumiem”; |
| --- | --- |

e)

EN 16102:2011 “Intelektiskās transporta sistēmas – E-drošība – eZvana funkcionēšanas prasības trešo pušu sniegtajiem pakalpojumiem”;

| f) | visi papildu Eiropas standarti, kas attiecas uz eZvana sistēmu un kas pieņemti atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1025/2012 (18) noteiktajai procedūrai vai tiem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas noteikumiem (ANO EEK noteikumi) attiecībā uz eZvana sistēmām, kuriem Savienība ir pievienojusies. |
| --- | --- |

f)

visi papildu Eiropas standarti, kas attiecas uz eZvana sistēmu un kas pieņemti atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1025/2012 (18) noteiktajai procedūrai vai tiem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas noteikumiem (ANO EEK noteikumi) attiecībā uz eZvana sistēmām, kuriem Savienība ir pievienojusies.

Pirmos šādus deleģētos aktus pieņem līdz ... (19).

9.   Ja tiek pieņemta jauna standartu versija, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 8. pantu, lai atjauninātu šā panta 8. punktā minēto standartu versijas.

6. pants

Noteikumi par privātumu un datu aizsardzību

1.   Šī regula neskar Direktīvu 95/46/EK un Direktīvu 2002/58/EK. Jebkāda personas datu apstrāde, ko veic, izmantojot “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu, atbilst personas datu aizsardzības noteikumiem, kas paredzēti minētajās direktīvās.

2.   Saskaņā ar šo regulu apstrādātos personas datus izmanto vienīgi nolūkā risināt 5. panta 2. punkta pirmajā daļā minētās ārkārtas situācijas.

3.   Saskaņā ar šo regulu apstrādātos personas datus glabā ne ilgāk, kā tas ir vajadzīgs, lai risinātu 5. panta 2. punkta pirmajā daļā minētās ārkārtas situācijas. Šādus datus pilnībā dzēš, tiklīdz tie vairs nav vajadzīgi minētajam mērķim.

4.   Ražotāji nodrošina, ka “112” izsaukšanai paredzētā transportlīdzekļa eZvana sistēma nav izsekojama un ka tai neveic nekādu pastāvīgu uzraudzību.

5.   Ražotāji nodrošina, ka “112” izsaukšanai paredzētās transportlīdzekļa eZvana sistēmas iekšējā atmiņā datus automātiski un pastāvīgi dzēš. Ir atļauts glabāt datus tikai par trim pēdējām transportlīdzekļa atrašanās vietām, ja tas ir absolūti nepieciešams pašreizējās atrašanās vietas un kustības virziena noteikšanai atgadījuma laikā.

6.   Pirms nav aktivēts eZvana izsaukums, minētie dati ārpus “112” izsaukšanai paredzētā transportlīdzekļa eZvana sistēmas nav pieejami nevienai vienībai.

7.   Privātuma aizsardzības tehnoloģijas iestrādā “112” izsaukšanai paredzētajā transportlīdzekļa eZvana sistēmā, lai nodrošinātu eZvana lietotājiem pienācīgu privātuma aizsardzības līmeni, kā arī nepieciešamos aizsardzības pasākumus nolūkā novērst novērošanu un ļaunprātīgu izmantošanu.

8.   MDK, ko nosūta “112” izsaukšanai paredzētā transportlīdzekļa eZvana sistēma, ietver tikai minimālo informāciju, kā minēts standartā EN 15722:2011 “Intelektiskās transporta sistēmas – E-drošība – eZvana minimālo datu kopums (MDK)”. Ar “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu nenosūta nekādus papildu datus. Minimālo datu kopumu glabā tā, lai būtu iespējams to pilnībā un neatgriezeniski izdzēst.

9.   Ražotāji nodrošina, ka īpašnieka rokasgrāmatā tiek sniegta skaidra un visaptveroša informācija par datu apstrādi, kuru veic, izmantojot “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu. Minētajā informācijā ietilpst:

| a) | atsauce uz juridisko pamatu apstrādei; |
| --- | --- |

a)

atsauce uz juridisko pamatu apstrādei;

| b) | fakts, ka “112” izsaukšanai paredzētā transportlīdzekļa eZvana sistēma tiek aktivēta pēc noklusējuma; |
| --- | --- |

b)

fakts, ka “112” izsaukšanai paredzētā transportlīdzekļa eZvana sistēma tiek aktivēta pēc noklusējuma;

| c) | tādas datu apstrādes mehānismi, ko veic “112” izsaukšanai paredzētā transportlīdzekļa eZvana sistēma; |
| --- | --- |

c)

tādas datu apstrādes mehānismi, ko veic “112” izsaukšanai paredzētā transportlīdzekļa eZvana sistēma;

| d) | eZvana apstrādes konkrētais nolūks, kas var būt tikai 5. panta 2. punkta pirmajā daļā minētās ārkārtas situācijas; |
| --- | --- |

d)

eZvana apstrādes konkrētais nolūks, kas var būt tikai 5. panta 2. punkta pirmajā daļā minētās ārkārtas situācijas;

| e) | savākto un apstrādāto datu veidi un šo datu saņēmēji; |
| --- | --- |

e)

savākto un apstrādāto datu veidi un šo datu saņēmēji;

| f) | datu glabāšanas ilgums “112” izsaukšanai paredzētajā transportlīdzekļa eZvana sistēmā; |
| --- | --- |

f)

datu glabāšanas ilgums “112” izsaukšanai paredzētajā transportlīdzekļa eZvana sistēmā;

| g) | fakts, ka netiek veikta transportlīdzekļa pastāvīga uzraudzība; |
| --- | --- |

g)

fakts, ka netiek veikta transportlīdzekļa pastāvīga uzraudzība;

| h) | datu subjekta tiesību īstenošanas mehānismi, kā arī kontaktdienests, kas ir atbildīgs par piekļuves pieprasījumu apstrādi; |
| --- | --- |

h)

datu subjekta tiesību īstenošanas mehānismi, kā arī kontaktdienests, kas ir atbildīgs par piekļuves pieprasījumu apstrādi;

| i) | jebkura nepieciešamā papildu informācija par izsekojamību, uzraudzību un personas datu apstrādi saistībā ar TPP eZvanu un/vai citu pievienotās vērtības pakalpojumu sniegšanu, par ko jāsaņem skaidri izteikta īpašnieka piekrišana un kas atbilst Direktīvai 95/46/EK. Īpaši jāņem vērā fakts, ka var pastāvēt atšķirības datu apstrādē, to veicot ar “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu un TPP transportlīdzekļa eZvana sistēmu vai citām pievienotās vērtības pakalpojumu sistēmām. |
| --- | --- |

i)

jebkura nepieciešamā papildu informācija par izsekojamību, uzraudzību un personas datu apstrādi saistībā ar TPP eZvanu un/vai citu pievienotās vērtības pakalpojumu sniegšanu, par ko jāsaņem skaidri izteikta īpašnieka piekrišana un kas atbilst Direktīvai 95/46/EK. Īpaši jāņem vērā fakts, ka var pastāvēt atšķirības datu apstrādē, to veicot ar “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu un TPP transportlīdzekļa eZvana sistēmu vai citām pievienotās vērtības pakalpojumu sistēmām.

10.   Lai novērstu neskaidrības saistībā ar sasniedzamajiem mērķiem un apstrādes pievienoto vērtību, pirms attiecīgās sistēmas izmantošanas 9. punktā minēto informāciju lietotāja rokasgrāmatā sniedz atsevišķi par “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu un par TPP transportlīdzekļa eZvana sistēmām.

11.   Ražotāji nodrošina, ka “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu un jebkuru papildu sistēmu, kas nodrošina TPP eZvanu vai pievienotās vērtības pakalpojumu izveido tā, lai personas datu apmaiņa starp tām nebūtu iespējama. Sistēmas, kas nodrošina TPP eZvanu vai pievienotās vērtības pakalpojumu, neizmantošana vai datu subjekta atteikums dot piekrišanu viņa personas datu apstrādei TPP eZvana pakalpojumam vai pievienotās vērtības pakalpojumam nerada nekādu nelabvēlīgu ietekmi uz “112” izsaukšanai paredzētās transportlīdzekļa eZvana sistēmas lietošanu.

12.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 8. pantu, lai izstrādātu:

| a) | detalizētas tehniskās prasības un testa procedūras 2. un 3. punktā minēto personas datu apstrādes noteikumu piemērošanai; |
| --- | --- |

a)

detalizētas tehniskās prasības un testa procedūras 2. un 3. punktā minēto personas datu apstrādes noteikumu piemērošanai;

| b) | detalizētas tehniskās prasības un testa procedūras, lai nodrošinātu, ka starp “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu un 11. punktā minētajām trešās puses sistēmām netiek veikta personas datu apmaiņa. |
| --- | --- |

b)

detalizētas tehniskās prasības un testa procedūras, lai nodrošinātu, ka starp “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu un 11. punktā minētajām trešās puses sistēmām netiek veikta personas datu apmaiņa.

Pirmos šādus deleģētos aktus pieņem līdz ... (20).

13.   Komisija ar īstenošanas aktiem paredz:

| a) | praktiskos aspektus, lai novērtētu 4., 5. un 6. punktā minētās izsekošanas un uzraudzības neesamību; |
| --- | --- |

a)

praktiskos aspektus, lai novērtētu 4., 5. un 6. punktā minētās izsekošanas un uzraudzības neesamību;

| b) | paraugu šā panta 9. punktā minētajai lietotāja informācijai. |
| --- | --- |

b)

paraugu šā panta 9. punktā minētajai lietotāja informācijai.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Pirmos šādus īstenošanas aktus pieņem līdz ... (20).

7. pants

Dalībvalstu pienākumi

No 2018. gada 31. marta valsts iestādes piešķir EK tipa apstiprinājumu attiecībā uz “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu tikai jauniem transportlīdzekļu tipiem un jauniem “112” izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību tipiem, kuri projektēti un izgatavoti šādiem transportlīdzekļiem, kas atbilst šai regulai un deleģētiem un īstenošanas aktiem, ko pieņem saskaņā ar šo regulu.

8. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 2. panta 2. punktā, 5. panta 8. un 9. punktā un 6. panta 12. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no ... (21). Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 2. panta 2. punktā, 5. panta 8. un 9. punktā un 6. panta 12. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 2. panta 2. punktā, 5. panta 8. un 9. punktā un 6. panta 12. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

9. pants

Īstenošanas akti

Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka administratīvos noteikumus transportlīdzekļu EK tipa apstiprināšanai attiecībā uz 112 izsaukšanai paredzētajām eZvana sistēmām un 112 izsaukšanai paredzētajām eZvana sistēmām, sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām, kas projektētas un konstruētas šādiem transportlīdzekļiem, kā noteikts 5. panta 1. punktā, attiecībā uz:

| a) | informatīvo dokumentu paraugiem, ko nodrošina ražotāji tipa apstiprināšanas vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

informatīvo dokumentu paraugiem, ko nodrošina ražotāji tipa apstiprināšanas vajadzībām;

| b) | EK tipa apstiprinājuma sertifikātu paraugiem; |
| --- | --- |

b)

EK tipa apstiprinājuma sertifikātu paraugiem;

| c) | EK tipa apstiprinājuma zīmes paraugu(-iem). |
| --- | --- |

c)

EK tipa apstiprinājuma zīmes paraugu(-iem).

Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Pirmos šādus īstenošanas aktus pieņem līdz ... (22).

10. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Tehniskā komiteja mehānisko transportlīdzekļu jautājumos (TCMV), kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK 40. panta 1. punktu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

Ja komiteja atzinumu nesniedz, Komisija nepieņem īstenošanas akta projektu un piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešo daļu.

11. pants

Sankcijas

1.   Dalībvalstis pieņem noteikumus par sankcijām, ko piemēro ražotājiem šīs regulas noteikumu un deleģēto un īstenošanas aktu, kas pieņemti, ievērojot šo regulu, neievērošanas gadījumā. Tās veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu sankciju īstenošanu. Paredzētās sankcijas ir efektīvas, samērīgas un preventīvas. Dalībvalstis par šiem noteikumiem un pasākumiem paziņo Komisijai un tūlīt ziņo par jebkuriem vēlākiem to grozījumiem.

2.   Neievērošanas gadījumi, kam jāpiemēro sankcijas, ir vismaz šādi gadījumi:

| a) | nepatiesu ziņu sniegšana tipa apstiprināšanas procedūras laikā vai tādas procedūras laikā, kuras rezultātā notiek atsaukums; |
| --- | --- |

a)

nepatiesu ziņu sniegšana tipa apstiprināšanas procedūras laikā vai tādas procedūras laikā, kuras rezultātā notiek atsaukums;

| b) | tipa apstiprināšanas testu rezultātu viltošana; |
| --- | --- |

b)

tipa apstiprināšanas testu rezultātu viltošana;

| c) | tādu datu vai tehnisko specifikāciju neizpaušana, kas var būt iemesls tipa apstiprinājuma atsaukšanai, atteikšanai vai anulēšanai; |
| --- | --- |

c)

tādu datu vai tehnisko specifikāciju neizpaušana, kas var būt iemesls tipa apstiprinājuma atsaukšanai, atteikšanai vai anulēšanai;

| d) | 6. pantā izklāstīto noteikumu pārkāpumi; |
| --- | --- |

d)

6. pantā izklāstīto noteikumu pārkāpumi;

| e) | rīcība, ar kuru tiek pārkāpti 5. panta 7. punkta noteikumi. |
| --- | --- |

e)

rīcība, ar kuru tiek pārkāpti 5. panta 7. punkta noteikumi.

12. pants

Ziņošana un pārskatīšana

1.   Komisija līdz 2021. gada 31. martam sagatavo novērtējuma ziņojumu par paveikto attiecībā uz 112 izsaukšanai paredzēto transportlīdzekļa eZvana sistēmu un šīs sistēmas izplatības rādītājiem, ko iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei. Komisija izvērtē, vai šīs regulas darbības joma būtu jāpaplašina, attiecinot to arī uz citu kategoriju transportlīdzekļiem, piemēram, smagkravas transportlīdzekļiem, autobusiem un tālsatiksmes autobusiem, divriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem un lauksaimniecībā izmantojamajiem traktoriem. Šim nolūkam Komisija attiecīgā gadījumā iesniedz tiesību akta priekšlikumu.

2.   Pēc plašām apspriedēm ar visām ieinteresētajām personām un pētījuma, kurā izvērtē izmaksas un ieguvumus, Komisija izvērtē, vai ir vajadzīgas prasības par savietojamu, standartizētu, drošu un publiski pieejamu platformu. Vajadzības gadījumā un ne vēlāk kā ... (23) Komisija iesniedz likumdošanas iniciatīvu, balstoties uz šīm prasībām.

13. pants

Grozījumi Direktīvā 2007/46/EK

Direktīvas 2007/46/EK I, III, IV un XI pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

14. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulas 2. panta 2. punktu, 5. panta 8. un 9. punktu, 6. panta 12. un 13. punktu, 8., 9., 10. un 12. pantu piemēro no... (24).

Tos pantus, kuri nav minēti šā panta otrajā daļā, piemēro no 2018. gada 31. marta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 341, 21.11.2013., 47. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2014. gada 26. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2015. gada 2. marta nostāja pirmajā lasījumā. Eiropas Parlamenta ... nostāja.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/46/EK (2007. gada 5. septembris), ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (“pamatdirektīva”) (OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 585/2014/ES (2014. gada 15. maijs) par ES mēroga sadarbspējīgā eCall pakalpojuma ieviešanu (OV L 164, 3.6.2014., 6. lpp.).

4

eCall

(5)  Komisijas Ieteikums 2011/750/ES (2011. gada 8. septembris) par atbalstu visu ES aptverošiem eCall pakalpojumiem elektronisko sakaru tīklos neatliekamās palīdzības zvanu pārraidīšanai no transportlīdzekļa, pamatojoties uz 112 zvanu (“eCall”) (OV L 303, 22.11.2011., 46. lpp.).

5

eCall

eCall

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1285/2013 (2013. gada 11. decembris) par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 876/2002 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008 (OV L 347, 20.12.2013., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 715/2007 (2007. gada 20. jūnijs) par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (OV L 171, 29.6.2007., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/45/ES (2014. gada 3. aprīlis) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju periodiskajām tehniskajām apskatēm un par Direktīvas 2009/40/EK atcelšanu (OV L 127, 29.4.2014., 51. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.).

10

(11)  OV C 326, 26.10.2012., 391. lpp.

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

13

(14)  OV C 38, 8.2.2014., 8. lpp.

14

(15)  Divpadsmit mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/21/EK (2002. gada 7. marts) par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/22/EK (2002. gada 7. marts) par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (Universālā pakalpojuma direktīva) (OV L 108, 24.4.2002., 51. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1025/2012 (2012. gada 25. oktobris) par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.).

18

(19)  Divpadsmit mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

19

(20)  Divpadsmit mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

20

(21)  Šīs regulas spēkā stāšanās datums.

21

(22)  Divpadsmit mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

22

(23)  Divi gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

23

(24)  Šīs regulas spēkā stāšanās datums.

24

---

PIELIKUMS

Grozījumi Direktīvā 2007/46/EK

Direktīvu 2007/46/EK groza šādi:

| 1) | I pielikumam pievieno šādus punktus:
  “12.8.   eZvana sistēma






  12.8.1. | uzstādīta: jā/nē (1) |
| --- | --- | --- |

1)

I pielikumam pievieno šādus punktus:

“12.8.   eZvana sistēma

12.8.1.

uzstādīta: jā/nē (1)

| 12.8.2. | ierīces tehniskais apraksts vai rasējumi: ...”; |
| --- | --- |

12.8.2.

ierīces tehniskais apraksts vai rasējumi: ...”;

| 2) | direktīvas III pielikuma I daļas A iedaļai pievieno šādus punktus:
  “12.8.   eZvana sistēma






  12.8.1. | uzstādīta: jā/nē (1)”; |
| --- | --- | --- |

2)

direktīvas III pielikuma I daļas A iedaļai pievieno šādus punktus:

“12.8.   eZvana sistēma

12.8.1.

uzstādīta: jā/nē (1)”;

| 3) | direktīvas IV pielikuma I daļu groza šādi:






  a) | tabulai pievieno šādu punktu:

















  Postenis | Priekšmets | Normatīvais akts | Piemērojamība |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| “71 | eZvana sistēma | Regula (ES) ... (1) | X | | | X”; | | | | | | |

3)

direktīvas IV pielikuma I daļu groza šādi:

a)

tabulai pievieno šādu punktu:

Postenis

Priekšmets

Normatīvais akts

Piemērojamība

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

“71

eZvana sistēma

Regula (ES) ... (1)

X

X”;

| b) | 1. papildinājumu groza šādi:






  i) | 1. tabulai pievieno šādu punktu:









  Postenis | Priekšmets | Normatīvais akts | Konkrēti jautājumi | Piemērojamība un konkrētas prasības |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “71 | eZvana sistēma | Regula (ES) ... (*) | | N/A”; |

b)

1. papildinājumu groza šādi:

i)

1. tabulai pievieno šādu punktu:

Postenis

Priekšmets

Normatīvais akts

Konkrēti jautājumi

Piemērojamība un konkrētas prasības

“71

eZvana sistēma

Regula (ES) ... (*)

N/A”;

| ii) | 2. tabulai pievieno šādu punktu:









  Postenis | Priekšmets | Normatīvais akts | Konkrēti jautājumi | Piemērojamība un konkrētas prasības |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “71 | eZvana sistēma | Regula (ES) ... (*) | | N/A”; |

ii)

2. tabulai pievieno šādu punktu:

Postenis

Priekšmets

Normatīvais akts

Konkrēti jautājumi

Piemērojamība un konkrētas prasības

“71

eZvana sistēma

Regula (ES) ... (*)

N/A”;

| c) | 2. papildinājuma 4. iedaļu “Tehniskās prasības” groza šādi:






  i) | I daļai “M1 kategorijas transportlīdzekļi” pievieno šādu punktu:







  Punkts | Atsauce uz normatīvo aktu | Alternatīvas prasības |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| “71 | Regula (ES) ... (2)

  (eZvana sistēmas) | Minētās regulas noteikumus nepiemēro.”; |

c)

2. papildinājuma 4. iedaļu “Tehniskās prasības” groza šādi:

i)

I daļai “M1 kategorijas transportlīdzekļi” pievieno šādu punktu:

Punkts

Atsauce uz normatīvo aktu

Alternatīvas prasības

“71

Regula (ES) ... (2)

(eZvana sistēmas)

Minētās regulas noteikumus nepiemēro.”;

| ii) | II daļai “N1 kategorijas transportlīdzekļi” pievieno šādu punktu:







  Punkts | Atsauce uz normatīvo aktu | Alternatīvas prasības |
| --- | --- | --- | --- |
| “71 | Regula (ES) ... (*)
  (eZvana sistēmas) | Minētās regulas noteikumus nepiemēro.”; |

ii)

II daļai “N1 kategorijas transportlīdzekļi” pievieno šādu punktu:

Punkts

Atsauce uz normatīvo aktu

Alternatīvas prasības

“71

Regula (ES) ... (*)

(eZvana sistēmas)

Minētās regulas noteikumus nepiemēro.”;

| 4) | direktīvas XI pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma 1. papildinājuma tabulai pievieno šādu punktu:











  Punkts | Priekšmets | Atsauce uz normatīvo aktu | M1 ≤ 2 500 (*) kg | M1 > 2 500 (*) kg | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “71 | eZvana sistēma | Regula (ES) ... (*) | G | G | N/A | N/A”; |

4)

direktīvas XI pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma 1. papildinājuma tabulai pievieno šādu punktu:

Punkts

Priekšmets

Atsauce uz normatīvo aktu

M1 ≤ 2 500 (*) kg

M1 > 2 500 (*) kg

M2

M3

“71

eZvana sistēma

Regula (ES) ... (*)

G

G

N/A

N/A”;

| b) | pielikuma 2. papildinājuma tabulai pievieno šādu punktu:

















  Punkts | Priekšmets | Atsauce uz normatīvo aktu | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “71 | eZvana sistēma | Regula (ES) ... (*) | G | N/A | N/A | G | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A”; |

b)

pielikuma 2. papildinājuma tabulai pievieno šādu punktu:

Punkts

Priekšmets

Atsauce uz normatīvo aktu

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

“71

eZvana sistēma

Regula (ES) ... (*)

G

N/A

N/A

G

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A”;

| c) | pielikuma 3. papildinājuma tabulai pievieno šādu punktu:








  Punkts | Priekšmets | Atsauce uz normatīvo aktu | M1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| “71 | eZvana sistēma | Regula (ES) ... (*) | G”; |

c)

pielikuma 3. papildinājuma tabulai pievieno šādu punktu:

Punkts

Priekšmets

Atsauce uz normatīvo aktu

M1

“71

eZvana sistēma

Regula (ES) ... (*)

G”;

| d) | pielikuma 4. papildinājuma tabulai pievieno šādu punktu:
















  Punkts | Priekšmets | Atsauce uz normatīvo aktu | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “71 | eZvana sistēma | Regula (ES) ... (*) | N/A | N/A | G | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A” |

d)

pielikuma 4. papildinājuma tabulai pievieno šādu punktu:

Punkts

Priekšmets

Atsauce uz normatīvo aktu

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

“71

eZvana sistēma

Regula (ES) ... (*)

N/A

N/A

G

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A”

---

(1)  Šīs regulas numurs.

(2)  Šīs regulas numurs.

---

| 24.4.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 134/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 134/15

---

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 4/2015 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par tipa apstiprinājuma prasībām transportlīdzekļa eZvana sistēmas izveidošanai uz pakalpojuma “112” bāzes un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK

(2015/C 134/02)

I.   IEVADS

| 1. | Komisija 2013. gada 13. jūnijā Padomei un Eiropas Parlamentam nosūtīja minēto regulas priekšlikumu kopā ar priekšlikumu attiecīgam lēmumam. Abu priekšlikumu mērķis bija nodrošināt, lai visā Savienībā tiktu ieviests pakalpojums, ar kura palīdzību tiek nodrošināta numura “112” ārkārtas izsaukšana (eZvans).
  Lēmumu (1) Padome pieņēma 2014. gada 8. maijā. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2013. gada 13. jūnijā Padomei un Eiropas Parlamentam nosūtīja minēto regulas priekšlikumu kopā ar priekšlikumu attiecīgam lēmumam. Abu priekšlikumu mērķis bija nodrošināt, lai visā Savienībā tiktu ieviests pakalpojums, ar kura palīdzību tiek nodrošināta numura “112” ārkārtas izsaukšana (eZvans).

Lēmumu (1) Padome pieņēma 2014. gada 8. maijā.

| 2. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ar atzinumu nāca klajā 2013. gada 19. septembrī. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ar atzinumu nāca klajā 2013. gada 19. septembrī.

| 3. | Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs atzinumu Padomei un Eiropas Parlamentam iesniedza 2013. gada 29. oktobrī. |
| --- | --- |

3.

Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs atzinumu Padomei un Eiropas Parlamentam iesniedza 2013. gada 29. oktobrī.

| 4. | Eiropas Parlaments (referente Olga Sehnalová kundze, IMCO komiteja) nostāju pirmajā lasījumā pieņēma 2014. gada 26. februārī. Pēc 2014. gada maija vēlēšanām Sehnalová kundze par referenti tika iecelta atkārtoti. |
| --- | --- |

4.

Eiropas Parlaments (referente Olga Sehnalová kundze, IMCO komiteja) nostāju pirmajā lasījumā pieņēma 2014. gada 26. februārī. Pēc 2014. gada maija vēlēšanām Sehnalová kundze par referenti tika iecelta atkārtoti.

| 5. | Padome 2014. gada 26. maijā pieņēma vispārēju pieeju (dok. 9879/14). Prezidentvalsts tika pilnvarota sākt sarunas ar Eiropas Parlamentu. |
| --- | --- |

5.

Padome 2014. gada 26. maijā pieņēma vispārēju pieeju (dok. 9879/14). Prezidentvalsts tika pilnvarota sākt sarunas ar Eiropas Parlamentu.

| 6. | Notika trīs trialogi – 2014. gada 8. oktobrī, 11. novembrī un 1. decembrī. Trešajā trialogā likumdevēji panāca vienošanos par kompromisa tekstu. Pēc tam Eiropas Parlaments ar 2014. gada 8. decembra vēstuli informēja Padomi, ka gadījumā, ja Padome savu nostāju pirmajā lasījumā pieņemtu, pamatojoties uz kompromisa tekstu, par ko panākta vienošanās, Eiropas Parlaments balsotu par Padomes pieņemto tekstu bez turpmākiem grozījumiem. |
| --- | --- |

6.

Notika trīs trialogi – 2014. gada 8. oktobrī, 11. novembrī un 1. decembrī. Trešajā trialogā likumdevēji panāca vienošanos par kompromisa tekstu. Pēc tam Eiropas Parlaments ar 2014. gada 8. decembra vēstuli informēja Padomi, ka gadījumā, ja Padome savu nostāju pirmajā lasījumā pieņemtu, pamatojoties uz kompromisa tekstu, par ko panākta vienošanās, Eiropas Parlaments balsotu par Padomes pieņemto tekstu bez turpmākiem grozījumiem.

II.   MĒRĶIS

| 7. | Šajā regulā ir ietverti noteikumi par tipa apstiprinājuma prasībām transportlīdzekļa eZvana sistēmas izveidošanai. Tajā paredzēts, ka jaunu tipu vieglie automobiļi un vieglie kravas automobiļi jākonstruē tā, lai nodrošinātu to, ka pēc smaga negadījuma automātiski vai manuāli tiek aktivēts ārkārtas izsaukums uz ārkārtas izsaukuma numuru 112. Ņemot vērā, kāda informācija tiek sniegta, izmantojot šo pakalpojumu, priekšlikumā arī ietverti noteikumi par privātumu un datu aizsardzību. |
| --- | --- |

7.

Šajā regulā ir ietverti noteikumi par tipa apstiprinājuma prasībām transportlīdzekļa eZvana sistēmas izveidošanai. Tajā paredzēts, ka jaunu tipu vieglie automobiļi un vieglie kravas automobiļi jākonstruē tā, lai nodrošinātu to, ka pēc smaga negadījuma automātiski vai manuāli tiek aktivēts ārkārtas izsaukums uz ārkārtas izsaukuma numuru 112. Ņemot vērā, kāda informācija tiek sniegta, izmantojot šo pakalpojumu, priekšlikumā arī ietverti noteikumi par privātumu un datu aizsardzību.

III.   PADOMES NOSTĀJAS PIRMAJĀ LASĪJUMĀ ANALĪZE

A.   Vispārīga informācija

| 8. | Padome sākotnējā priekšlikumā ir ieviesusi vairākus grozījumus. Līdztekus arī Eiropas Parlaments balsoja par vairākiem grozījumiem, kas pēc būtības bija samērā līdzīgi Padomē apspriestajiem. Vienošanās starp abām iestādēm tika panākta ātri, to aizkavēja tikai Eiropas Parlamenta vēlēšanas 2014. gada maijā.
  Tāpēc ar Padomes nostāju pirmajā lasījumā sākotnējais Komisijas priekšlikums ir grozīts, to daļēji pārstrādājot uz vienošanās pamata, kas panākta ar Eiropas Parlamentu. |
| --- | --- |

8.

Padome sākotnējā priekšlikumā ir ieviesusi vairākus grozījumus. Līdztekus arī Eiropas Parlaments balsoja par vairākiem grozījumiem, kas pēc būtības bija samērā līdzīgi Padomē apspriestajiem. Vienošanās starp abām iestādēm tika panākta ātri, to aizkavēja tikai Eiropas Parlamenta vēlēšanas 2014. gada maijā.

Tāpēc ar Padomes nostāju pirmajā lasījumā sākotnējais Komisijas priekšlikums ir grozīts, to daļēji pārstrādājot uz vienošanās pamata, kas panākta ar Eiropas Parlamentu.

B.   Galvenie politikas jautājumi

9.   “112” izsaukšanai paredzēts eZvans

Visā tekstā, tostarp virsrakstā, tika precizēta atsauce uz eZvanu, papildus norādot, ka tas konkrēti attiecas uz “112” izsaukšanai paredzētu eZvanu.

10.   Darbības jomas paplašināšana, to attiecinot uz sistēmām, sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām

Padome paredzēja paplašināt regulas darbības jomu, tajā iekļaujot arī sistēmas, sastāvdaļas un atsevišķas tehniskas vienības.

11.   Atbrīvojumi

Padome pievienoja noteikumu, skaidri norādot, kurām transportlīdzekļu kategorijām ir piešķirts atbrīvojums.

12.   Jaunu definīciju pievienošana

Tika pievienotas vairākas jaunas definīcijas, precizējot konkrētus jēdzienus, kas lietoti tekstā un kas jālieto turpmāk arī deleģētajos aktos.

13.   “Pastāvīgi uzstādītas” eZvana sistēmas

Tekstam tika pievienots precizējums par to, ka eZvana sistēmai vajadzētu būt pastāvīgi uzstādītai transportlīdzeklī, kad tas tiek pieteikts tipa apstiprinājuma saņemšanai.

14.   Trešās puses pakalpojumi (TPP)

Padome tekstā iekļāva iespēju transportlīdzekļu īpašniekiem papildus “112” izsaukšanai paredzētajai eZvana sistēmai izmantot arī TPP, taču nenoteica nekādus pienākumus attiecībā uz TPP.

15.   Savietojamība ar satelītu navigācijas sistēmām

Padome noteica, ka eZvana sistēmai ir jābūt obligāti savietojamai ar Galileo un EGNOS navigācijas sistēmām, taču vienlaikus ražotājiem paredzēja iespēju nodrošināt savietojamību arī ar citām navigācijas sistēmām.

16.   Neatkarīgu operatoru piekļuve

Tekstā ir noteikts, ka “112” izsaukšanai paredzētā eZvana sistēma par samērīgu samaksu ir pieejama neatkarīgiem operatoriem nolūkā veikt remontu un tehnisko apkopi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2007, kurā iekļauti noteikumi par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai.

17.   Noteikumi par privātumu un datu aizsardzību

Padome grozīja Komisijas sākotnējo priekšlikumu, iekļaujot skaidru atsauci uz piemērojamajiem personas datu aizsardzības noteikumiem, paredzot, ka eZvana datus var izmantot vienīgi nolūkā risināt ārkārtas situācijas un ka tos automātiski dzēš, ka nevar notikt datu apmaiņa starp “112” izsaukšanai paredzēto eZvana sistēmu un jebkādu trešās puses sistēmu un ka lietotāja rokasgrāmatā sniedz informāciju par datu apstrādi, ko veic katrā atsevišķā sistēmā.

18.   Īstenošanas akti

Padome tekstam arī pievienoja noteikumu par to, ka konkrētus praktiskus aspektus datu aizsardzības jomā nosaka ar īstenošanas aktiem un nevis ar deleģētajiem aktiem. Tas ietvēra arī attiecīgo īstenošanas noteikumu pievienošanu.

19.   Komisijai piešķirtais pilnvarojums

Padomes tekstā paredzēts, ka Komisijai piešķirtais pilnvarojums pieņemt deleģētus aktus ir spēkā piecus gadus, šo laikposmu automātiski pagarinot, un ka Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām.

20.   Ziņošana un pārskatīšana

Tika pievienots noteikums, ar ko Komisijai nosaka pienākumu līdz 2021. gadam iesniegt novērtējuma ziņojumu par paveikto attiecībā uz eZvanu un par tā izplatības rādītājiem un izpētīt šīs regulas darbības jomas iespējamu paplašināšanu, to attiecinot arī uz citām transportlīdzekļu kategorijām, un izvērtēt vajadzību pēc publiski pieejamas platformas.

21.   Piemērošanas datums

Piemērošanas datums tika saskaņots ar noteikumiem Lēmumā 585/2014/EK par ES mēroga sadarbspējīgā eZvana pakalpojuma ieviešanu. Par piemērošanas datumu tika noteikts 2018. gada 31. marts.

22.   Pielikuma grozījumi

Padome grozīja pielikumu, lai labāk atspoguļotu pantos iekļautos noteikumus.

23.   Apsvērumi

Padome grozīja apsvērumus, lai panāktu to saskaņotību ar regulas grozīto normatīvo daļu un lai atspoguļotu konkrētas bažas, ko bija paudis Eiropas Parlaments.

IV.   NOBEIGUMS

Izstrādājot nostāju, Padome ir pilnībā ņēmusi vērā Komisijas priekšlikumu un Eiropas Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā.

Attiecībā uz Eiropas Parlamenta ierosinātajiem grozījumiem Padome atzīmē, ka daudzi grozījumi – būtībā, daļēji vai pilnībā – ir iekļauti tās nostājā.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 585/2014/ES (2014. gada 15. maijs) par ES mēroga sadarbspējīgā eCall pakalpojuma ieviešanu (OV L 164, 3.6.2014., 6. lpp.).

---

| 24.4.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 134/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 134/18

---

PADOMES NOSTĀJA (ES) Nr. 5/2015 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku

Padome pieņēmusi 2015. gada 5. martā

(Dokuments attiecas uz EEZ un Šveici)

(2015/C 134/03)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

Ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Statistikas sistēma (“ESS”) kā partnerība kopumā ir veiksmīgi konsolidējusi savas darbības, tostarp uzlabojot ESS pārvaldību, lai nodrošinātu augstvērtīgas Eiropas statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Statistikas sistēma (“ESS”) kā partnerība kopumā ir veiksmīgi konsolidējusi savas darbības, tostarp uzlabojot ESS pārvaldību, lai nodrošinātu augstvērtīgas Eiropas statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu.

| (2) | Tomēr pēdējā laikā ir konstatēti daži trūkumi, jo īpaši statistikas kvalitātes pārvaldības sistēmā. |
| --- | --- |

(2)

Tomēr pēdējā laikā ir konstatēti daži trūkumi, jo īpaši statistikas kvalitātes pārvaldības sistēmā.

| (3) | Komisija savā 2011. gada 15. aprīļa paziņojumā “Uzticama kvalitātes pārvaldība Eiropas statistikā” ierosināja rīcību minēto trūkumu novēršanai un ESS pārvaldības stiprināšanai. Jo īpaši tā ierosināja mērķtiecīgus grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 223/2009 (3). |
| --- | --- |

(3)

Komisija savā 2011. gada 15. aprīļa paziņojumā “Uzticama kvalitātes pārvaldība Eiropas statistikā” ierosināja rīcību minēto trūkumu novēršanai un ESS pārvaldības stiprināšanai. Jo īpaši tā ierosināja mērķtiecīgus grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 223/2009 (3).

| (4) | Padome savos 2011. gada 20. jūnija secinājumos atzinīgi novērtēja Komisijas iniciatīvu un uzsvēra, ka ir būtiski nepārtraukti uzlabot ESS pārvaldību un efektivitāti. |
| --- | --- |

(4)

Padome savos 2011. gada 20. jūnija secinājumos atzinīgi novērtēja Komisijas iniciatīvu un uzsvēra, ka ir būtiski nepārtraukti uzlabot ESS pārvaldību un efektivitāti.

| (5) | Būtu jāņem vērā jaunāko notikumu Savienības ekonomikas pārvaldības sistēmā ietekme uz statistikas jomu, jo īpaši tie aspekti, kas saistīti ar profesionālo neatkarību, piemēram, pārredzamas darbā pieņemšanas un atlaišanas procedūras, budžeta piešķīrumi un publicēšanas grafiki, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1175/2011 (4), kā arī tie aspekti, kas saistīti ar prasību par darbības autonomiju struktūrām, kuras atbildīgas par valsts fiskālo noteikumu īstenošanas uzraudzību, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 473/2013 (5). |
| --- | --- |

(5)

Būtu jāņem vērā jaunāko notikumu Savienības ekonomikas pārvaldības sistēmā ietekme uz statistikas jomu, jo īpaši tie aspekti, kas saistīti ar profesionālo neatkarību, piemēram, pārredzamas darbā pieņemšanas un atlaišanas procedūras, budžeta piešķīrumi un publicēšanas grafiki, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1175/2011 (4), kā arī tie aspekti, kas saistīti ar prasību par darbības autonomiju struktūrām, kuras atbildīgas par valsts fiskālo noteikumu īstenošanas uzraudzību, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 473/2013 (5).

| (6) | Minētie aspekti, kas saistīti ar profesionālo neatkarību, piemēram, pārredzamām darbā pieņemšanas un atlaišanas procedūrām, budžeta piešķīrumiem un publicēšanas grafikiem, būtu jāattiecina ne tikai uz statistiku, kuru sagatavo fiskālās uzraudzības sistēmas un pārmērīga budžeta deficīta procedūras vajadzībām, bet uz visu Eiropas statistiku, ko izstrādā, sagatavo un izplata ESS. |
| --- | --- |

(6)

Minētie aspekti, kas saistīti ar profesionālo neatkarību, piemēram, pārredzamām darbā pieņemšanas un atlaišanas procedūrām, budžeta piešķīrumiem un publicēšanas grafikiem, būtu jāattiecina ne tikai uz statistiku, kuru sagatavo fiskālās uzraudzības sistēmas un pārmērīga budžeta deficīta procedūras vajadzībām, bet uz visu Eiropas statistiku, ko izstrādā, sagatavo un izplata ESS.

| (7) | Turklāt kārtējam gadam vai vairākiem gadiem piešķirto un statistikas vajadzību nodrošināšanai pieejamo līdzekļu pietiekamība ir viens no nosacījumiem, lai nodrošinātu statistikas iestāžu profesionālo neatkarību un augstu statistikas kvalitāti. |
| --- | --- |

(7)

Turklāt kārtējam gadam vai vairākiem gadiem piešķirto un statistikas vajadzību nodrošināšanai pieejamo līdzekļu pietiekamība ir viens no nosacījumiem, lai nodrošinātu statistikas iestāžu profesionālo neatkarību un augstu statistikas kvalitāti.

| (8) | Šajā nolūkā būtu jāstiprina statistikas iestāžu profesionālā neatkarība un būtu jānodrošina minimālie standarti, kas ir piemērojami visā Savienībā. Valsts statistikas iestāžu (VSI) vadītājiem būtu jāpiešķir īpašas garantijas statistikas uzdevumu izpildes, organizatoriskās vadības un resursu piešķiršanas ziņā. VSI vadītāju darbā pieņemšanas procedūrām vajadzētu būt pārredzamām un balstītām tikai uz profesionāliem kritērijiem. Tām būtu jānodrošina, ka tiek ievērots princips, kas paredz vienlīdzīgas iespējas, jo īpaši attiecībā uz dzimumu. |
| --- | --- |

(8)

Šajā nolūkā būtu jāstiprina statistikas iestāžu profesionālā neatkarība un būtu jānodrošina minimālie standarti, kas ir piemērojami visā Savienībā. Valsts statistikas iestāžu (VSI) vadītājiem būtu jāpiešķir īpašas garantijas statistikas uzdevumu izpildes, organizatoriskās vadības un resursu piešķiršanas ziņā. VSI vadītāju darbā pieņemšanas procedūrām vajadzētu būt pārredzamām un balstītām tikai uz profesionāliem kritērijiem. Tām būtu jānodrošina, ka tiek ievērots princips, kas paredz vienlīdzīgas iespējas, jo īpaši attiecībā uz dzimumu.

| (9) | Ticamas Eiropas statistikas iegūšanai nepieciešama stingra statistiķu profesionālā neatkarība, un vienlaikus, sagatavojot Eiropas statistiku, būtu jāņem vērā arī politikas vajadzības un būtu jāsniedz atbalsts statistikas veidā jaunām politikas iniciatīvām valsts un Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(9)

Ticamas Eiropas statistikas iegūšanai nepieciešama stingra statistiķu profesionālā neatkarība, un vienlaikus, sagatavojot Eiropas statistiku, būtu jāņem vērā arī politikas vajadzības un būtu jāsniedz atbalsts statistikas veidā jaunām politikas iniciatīvām valsts un Savienības līmenī.

| (10) | Savienības statistikas iestādes (Eurostat) neatkarība ir jānostiprina un jāgarantē, izmantojot efektīvu parlamentāro pārbaudi un kontroli, un VSI neatkarība ir jānostiprina un jāgarantē, izmantojot demokrātisko pārskatatbildību. |
| --- | --- |

(10)

Savienības statistikas iestādes (Eurostat) neatkarība ir jānostiprina un jāgarantē, izmantojot efektīvu parlamentāro pārbaudi un kontroli, un VSI neatkarība ir jānostiprina un jāgarantē, izmantojot demokrātisko pārskatatbildību.

| (11) | Turklāt, lai nodrošinātu statistikas pasākumu efektīvāku koordināciju valsts līmenī, tostarp kvalitātes vadību, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) veiktos uzdevumus statistikas jomā, būtu jāprecizē VSI jau piešķirtās koordinatora funkcijas tvērums. Ciktāl Eiropas statistiku var apkopot valstu centrālās bankas (VCB) kā ECBS locekles, VSI un VCB būtu cieši jāsadarbojas saskaņā ar to savstarpējām attiecībām attiecīgajā valstī, lai nodrošinātu pilnīgas un saskanīgas Eiropas statistikas sagatavošanu, vienlaikus nodrošinot nepieciešamo sadarbību starp ESS un ECBS. |
| --- | --- |

(11)

Turklāt, lai nodrošinātu statistikas pasākumu efektīvāku koordināciju valsts līmenī, tostarp kvalitātes vadību, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) veiktos uzdevumus statistikas jomā, būtu jāprecizē VSI jau piešķirtās koordinatora funkcijas tvērums. Ciktāl Eiropas statistiku var apkopot valstu centrālās bankas (VCB) kā ECBS locekles, VSI un VCB būtu cieši jāsadarbojas saskaņā ar to savstarpējām attiecībām attiecīgajā valstī, lai nodrošinātu pilnīgas un saskanīgas Eiropas statistikas sagatavošanu, vienlaikus nodrošinot nepieciešamo sadarbību starp ESS un ECBS.

| (12) | Lai samazinātu slogu statistikas iestādēm un respondentiem, VSI un citām valsts iestādēm būtu jāspēj ātri un bez maksas piekļūt administratīvajiem ierakstiem, tostarp elektroniski veiktajiem ierakstiem, un izmantot tos, kā arī integrēt minētos ierakstus statistikā. |
| --- | --- |

(12)

Lai samazinātu slogu statistikas iestādēm un respondentiem, VSI un citām valsts iestādēm būtu jāspēj ātri un bez maksas piekļūt administratīvajiem ierakstiem, tostarp elektroniski veiktajiem ierakstiem, un izmantot tos, kā arī integrēt minētos ierakstus statistikā.

| (13) | Eiropas statistikai vajadzētu būt viegli salīdzināmai un pieejamai, un tā būtu nekavējoties un regulāri jāatjaunina, lai nodrošinātu to, ka Savienības politikas jomās un finansēšanas iniciatīvās tiek pilnībā ņemta vērā notikumu attīstība Savienībā. |
| --- | --- |

(13)

Eiropas statistikai vajadzētu būt viegli salīdzināmai un pieejamai, un tā būtu nekavējoties un regulāri jāatjaunina, lai nodrošinātu to, ka Savienības politikas jomās un finansēšanas iniciatīvās tiek pilnībā ņemta vērā notikumu attīstība Savienībā.

| (14) | Turklāt ar VSI laikus būtu jāapspriežas par tādu jaunu administratīvo ierakstu noformējumu, kuri varētu nodrošināt datus statistikas vajadzībām, un par plānotajām pārmaiņām pastāvošajos administratīvajos avotos vai par šādu avotu likvidēšanu. Tām arī būtu jāsaņem attiecīgi metadati no administratīvo datu īpašniekiem un būtu jākoordinē tādu administratīvo ierakstu standartizācija, kuri ir vajadzīgi statistikas datu sagatavošanai. |
| --- | --- |

(14)

Turklāt ar VSI laikus būtu jāapspriežas par tādu jaunu administratīvo ierakstu noformējumu, kuri varētu nodrošināt datus statistikas vajadzībām, un par plānotajām pārmaiņām pastāvošajos administratīvajos avotos vai par šādu avotu likvidēšanu. Tām arī būtu jāsaņem attiecīgi metadati no administratīvo datu īpašniekiem un būtu jākoordinē tādu administratīvo ierakstu standartizācija, kuri ir vajadzīgi statistikas datu sagatavošanai.

| (15) | No administratīvajiem ierakstiem iegūto datu konfidencialitāte būtu jāaizsargā saskaņā ar vienotiem principiem un pamatnostādnēm, ko piemēro attiecībā uz visiem Eiropas statistikas sagatavošanā izmantotajiem konfidenciālajiem datiem. Būtu arī jāizstrādā un jāpublicē minētajiem datiem piemērojamas kvalitātes novērtēšanas sistēmas, kā arī pārredzamības principi. |
| --- | --- |

(15)

No administratīvajiem ierakstiem iegūto datu konfidencialitāte būtu jāaizsargā saskaņā ar vienotiem principiem un pamatnostādnēm, ko piemēro attiecībā uz visiem Eiropas statistikas sagatavošanā izmantotajiem konfidenciālajiem datiem. Būtu arī jāizstrādā un jāpublicē minētajiem datiem piemērojamas kvalitātes novērtēšanas sistēmas, kā arī pārredzamības principi.

| (16) | Tiem pašiem datiem vajadzētu būt vienlaikus pieejamiem visiem lietotājiem. VSI būtu jāizstrādā periodisko datu publicēšanas grafiki. |
| --- | --- |

(16)

Tiem pašiem datiem vajadzētu būt vienlaikus pieejamiem visiem lietotājiem. VSI būtu jāizstrādā periodisko datu publicēšanas grafiki.

| (17) | Eiropas statistikas kvalitāti var stiprināt un lietotāju uzticību paaugstināt, liekot arī valstu valdībām uzņemties atbildību par Eiropas Statistikas prakses kodeksa (Prakses kodekss) piemērošanu. Šajā nolūkā dalībvalsts saistībās par uzticamu statistiku (“saistības”), ņemot vērā valsts īpašās iezīmes, būtu jāiekļauj konkrēti pasākumi, ko minētās dalībvalsts valdība veiks, lai uzlabotu vai ievērotu Prakses kodeksa īstenošanas nosacījumus. Saistības, kuras vajadzības gadījumā būtu jāatjaunina, varētu ietvert valsts augstas kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, tostarp pašnovērtēšanu, uzlabošanas pasākumus un uzraudzības mehānismus. |
| --- | --- |

(17)

Eiropas statistikas kvalitāti var stiprināt un lietotāju uzticību paaugstināt, liekot arī valstu valdībām uzņemties atbildību par Eiropas Statistikas prakses kodeksa (Prakses kodekss) piemērošanu. Šajā nolūkā dalībvalsts saistībās par uzticamu statistiku (“saistības”), ņemot vērā valsts īpašās iezīmes, būtu jāiekļauj konkrēti pasākumi, ko minētās dalībvalsts valdība veiks, lai uzlabotu vai ievērotu Prakses kodeksa īstenošanas nosacījumus. Saistības, kuras vajadzības gadījumā būtu jāatjaunina, varētu ietvert valsts augstas kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, tostarp pašnovērtēšanu, uzlabošanas pasākumus un uzraudzības mehānismus.

| (18) | Komisijai (Eurostat) būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai tīmekļa vietnē būtu viegli pieejamas pilnīgas un lietošanā vienkāršas datu rindas. Ja iespējams, veicot periodisku atjaunināšanu, būtu jānodrošina tāda informācija par katru dalībvalsti, kura atspoguļo gada vai mēneša laikā notikušās izmaiņas. |
| --- | --- |

(18)

Komisijai (Eurostat) būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai tīmekļa vietnē būtu viegli pieejamas pilnīgas un lietošanā vienkāršas datu rindas. Ja iespējams, veicot periodisku atjaunināšanu, būtu jānodrošina tāda informācija par katru dalībvalsti, kura atspoguļo gada vai mēneša laikā notikušās izmaiņas.

| (19) | Tā kā Eiropas statistika jāsagatavo, pamatojoties uz ilgtermiņa darbības un finanšu plānošanu, lai nodrošinātu augstu neatkarības pakāpi, Eiropas statistikas programmai būtu jāattiecas uz to pašu laikposmu, uz kuru attiecas daudzgadu finanšu shēma. |
| --- | --- |

(19)

Tā kā Eiropas statistika jāsagatavo, pamatojoties uz ilgtermiņa darbības un finanšu plānošanu, lai nodrošinātu augstu neatkarības pakāpi, Eiropas statistikas programmai būtu jāattiecas uz to pašu laikposmu, uz kuru attiecas daudzgadu finanšu shēma.

| (20) | Ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras īstenot dažus minētās regulas noteikumus saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (6). Stājoties spēkā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 182/2011 (7), ar ko atceļ Lēmumu 1999/468/EK, Komisijai piešķirtās pilnvaras būtu jāsaskaņo ar minēto jauno tiesisko regulējumu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. Komisijai būtu jānodrošina, lai ar minētajiem īstenošanas aktiem netiktu radīts ievērojams papildu administratīvais slogs dalībvalstīm vai respondentiem. |
| --- | --- |

(20)

Ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras īstenot dažus minētās regulas noteikumus saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (6). Stājoties spēkā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 182/2011 (7), ar ko atceļ Lēmumu 1999/468/EK, Komisijai piešķirtās pilnvaras būtu jāsaskaņo ar minēto jauno tiesisko regulējumu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. Komisijai būtu jānodrošina, lai ar minētajiem īstenošanas aktiem netiktu radīts ievērojams papildu administratīvais slogs dalībvalstīm vai respondentiem.

| (21) | Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt īstenošanas aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 291. panta 2. punktu, lai nodrošinātu kvalitātes prasību vienādu piemērošanu, nosakot nozaru tiesību aktos paredzēto kvalitātes ziņojumu kārtību, struktūru un periodiskumu, ja tas nav paredzēts nozaru statistiku reglamentējošos tiesību aktos. Komisijai būtu jānodrošina, lai ar minētajiem īstenošanas aktiem netiktu radīts ievērojams papildu administratīvais slogs dalībvalstīm vai respondentiem. |
| --- | --- |

(21)

Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt īstenošanas aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 291. panta 2. punktu, lai nodrošinātu kvalitātes prasību vienādu piemērošanu, nosakot nozaru tiesību aktos paredzēto kvalitātes ziņojumu kārtību, struktūru un periodiskumu, ja tas nav paredzēts nozaru statistiku reglamentējošos tiesību aktos. Komisijai būtu jānodrošina, lai ar minētajiem īstenošanas aktiem netiktu radīts ievērojams papildu administratīvais slogs dalībvalstīm vai respondentiem.

| (22) | Nepieciešami vienādi nosacījumi, saskaņā ar kuriem piekļuvi konfidenciāliem datiem īsteno zinātnes vajadzībām. Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai, lai izstrādātu šādu piekļuvi reglamentējošus pasākumus, noteikumus un nosacījumus Savienības līmenī. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. |
| --- | --- |

(22)

Nepieciešami vienādi nosacījumi, saskaņā ar kuriem piekļuvi konfidenciāliem datiem īsteno zinātnes vajadzībām. Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai, lai izstrādātu šādu piekļuvi reglamentējošus pasākumus, noteikumus un nosacījumus Savienības līmenī. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.

| (23) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, stiprināt ESS pārvaldību – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet uzticamu Savienības līmeņa datu prasības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, stiprināt ESS pārvaldību – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet uzticamu Savienības līmeņa datu prasības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (24) | Saskaņā ar LESD 130. un 338. pantu šīs regulas īstenošanā būtu pilnībā jāievēro Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) neatkarība, kad tā veic tai uzticētos uzdevumus, kā aprakstīts Protokolā (Nr. 4) par Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar LESD 130. un 338. pantu šīs regulas īstenošanā būtu pilnībā jāievēro Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) neatkarība, kad tā veic tai uzticētos uzdevumus, kā aprakstīts Protokolā (Nr. 4) par Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem.

| (25) | Ir notikusi apspriešanās ar ESS komiteju. |
| --- | --- |

(25)

Ir notikusi apspriešanās ar ESS komiteju.

| (26) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 223/2009, |
| --- | --- |

(26)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 223/2009,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 223/2009

Regulu (EK) Nr. 223/2009 groza šādi:

| 1) | regulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “a) | “profesionālā neatkarība” nozīmē, ka statistika ir jāizstrādā, jāsagatavo un jāizplata neatkarīgā veidā, jo īpaši attiecībā uz izmantojamajiem paņēmieniem, definīcijām, metodoloģiju un avotiem, kā arī visu izplatīšanas veidu laiku un saturu, un ka uz minēto uzdevumu veikšanu netiek izdarīts nekāds politisko vai interešu grupu vai Savienības vai valstu iestāžu spiediens;”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“a)

“profesionālā neatkarība” nozīmē, ka statistika ir jāizstrādā, jāsagatavo un jāizplata neatkarīgā veidā, jo īpaši attiecībā uz izmantojamajiem paņēmieniem, definīcijām, metodoloģiju un avotiem, kā arī visu izplatīšanas veidu laiku un saturu, un ka uz minēto uzdevumu veikšanu netiek izdarīts nekāds politisko vai interešu grupu vai Savienības vai valstu iestāžu spiediens;”;

| 2) | regulas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Katra dalībvalsts ieceļ valsts statistikas iestādi (VSI), kura ir atbildīga par visu saskaņā ar 1. pantu Eiropas statistikas programmā noteiktās Eiropas statistikas izstrādes, sagatavošanas un izplatīšanas darbību koordinēšanu valsts līmenī, un šajā saistībā darbojas kā vienīgais Komisijas (Eurostat) kontaktpunkts statistikas jautājumos.
  VSI ir atbildīga par visu citu valsts iestāžu koordināciju, kuras veic saskaņā ar 1. pantu Eiropas statistikas programmā noteiktās Eiropas statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu. Jo īpaši, VSI ir atbildīga par tādu jautājumu koordinēšanu valsts līmenī kā statistikas programmu izstrāde un paziņošana, kvalitātes uzraudzība, metodoloģija, datu nosūtīšana un saziņa par ESS statistikas darbībām. Ciktāl konkrētu minēto Eiropas statistiku var apkopot valstu centrālās bankas (VCB) kā Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) locekles, VSI un VCB cieši sadarbojas saskaņā ar to savstarpējām attiecībām attiecīgajā valstī, lai nodrošinātu pilnīgas un saskanīgas Eiropas statistikas sagatavošanu, vienlaikus nodrošinot nepieciešamo sadarbību starp ESS un ECBS, kā noteikts 9. pantā.”; |
| --- | --- |

2)

regulas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Katra dalībvalsts ieceļ valsts statistikas iestādi (VSI), kura ir atbildīga par visu saskaņā ar 1. pantu Eiropas statistikas programmā noteiktās Eiropas statistikas izstrādes, sagatavošanas un izplatīšanas darbību koordinēšanu valsts līmenī, un šajā saistībā darbojas kā vienīgais Komisijas (Eurostat) kontaktpunkts statistikas jautājumos.

VSI ir atbildīga par visu citu valsts iestāžu koordināciju, kuras veic saskaņā ar 1. pantu Eiropas statistikas programmā noteiktās Eiropas statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu. Jo īpaši, VSI ir atbildīga par tādu jautājumu koordinēšanu valsts līmenī kā statistikas programmu izstrāde un paziņošana, kvalitātes uzraudzība, metodoloģija, datu nosūtīšana un saziņa par ESS statistikas darbībām. Ciktāl konkrētu minēto Eiropas statistiku var apkopot valstu centrālās bankas (VCB) kā Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) locekles, VSI un VCB cieši sadarbojas saskaņā ar to savstarpējām attiecībām attiecīgajā valstī, lai nodrošinātu pilnīgas un saskanīgas Eiropas statistikas sagatavošanu, vienlaikus nodrošinot nepieciešamo sadarbību starp ESS un ECBS, kā noteikts 9. pantā.”;

| 3) | regulā iekļauj šādu pantu:
  “5.a pants
  VSI vadītāji un citu valsts iestāžu statistikas pārziņi
  1.   Dalībvalstis savā valsts statistikas sistēmā nodrošina par šajā regulā izklāstītajiem uzdevumiem atbildīgo ierēdņu profesionālo neatkarību.
  2.   Šajā nolūkā VSI vadītāji:






  a) | ir pilnībā atbildīgi par procesu, statistikas metožu, standartu un procedūru, kā arī statistikas pārskatu satura un termiņu noteikšanu attiecībā uz VSI izstrādāto, sagatavoto un izplatīto Eiropas statistiku; |
| --- | --- | --- |

3)

regulā iekļauj šādu pantu:

“5.a pants

VSI vadītāji un citu valsts iestāžu statistikas pārziņi

1.   Dalībvalstis savā valsts statistikas sistēmā nodrošina par šajā regulā izklāstītajiem uzdevumiem atbildīgo ierēdņu profesionālo neatkarību.

2.   Šajā nolūkā VSI vadītāji:

a)

ir pilnībā atbildīgi par procesu, statistikas metožu, standartu un procedūru, kā arī statistikas pārskatu satura un termiņu noteikšanu attiecībā uz VSI izstrādāto, sagatavoto un izplatīto Eiropas statistiku;

| b) | ir pilnvaroti pieņemt lēmumus attiecībā uz visiem jautājumiem, kas saistīti ar VSI iekšējo pārvaldību; |
| --- | --- |

b)

ir pilnvaroti pieņemt lēmumus attiecībā uz visiem jautājumiem, kas saistīti ar VSI iekšējo pārvaldību;

| c) | pildot uzdevumus statistikas jomā, rīkojas neatkarīgi un nelūdz un nepieņem nekādus norādījumus no valstu valdībām vai citām iestādēm, struktūrām, birojiem vai vienībām; |
| --- | --- |

c)

pildot uzdevumus statistikas jomā, rīkojas neatkarīgi un nelūdz un nepieņem nekādus norādījumus no valstu valdībām vai citām iestādēm, struktūrām, birojiem vai vienībām;

| d) | atbild par darbībām statistikas jomā un attiecīgās VSI budžeta izpildi; |
| --- | --- |

d)

atbild par darbībām statistikas jomā un attiecīgās VSI budžeta izpildi;

| e) | publicē gada pārskatu un var sniegt komentārus par budžeta piešķīruma jautājumiem, kas saistīti ar VSI darbībām statistikas jomā; |
| --- | --- |

e)

publicē gada pārskatu un var sniegt komentārus par budžeta piešķīruma jautājumiem, kas saistīti ar VSI darbībām statistikas jomā;

| f) | koordinē visu to valsts iestāžu darbības statistikas jomā, kuras ir atbildīgas par Eiropas statistikas datu izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu, kā noteikts 5. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

f)

koordinē visu to valsts iestāžu darbības statistikas jomā, kuras ir atbildīgas par Eiropas statistikas datu izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu, kā noteikts 5. panta 1. punktā;

| g) | ja nepieciešams, sagatavo valsts pamatnostādnes, lai savā valsts statistikas sistēmā nodrošinātu kvalitāti Eiropas statistikas izstrādē, sagatavošanā un izplatīšanā, un uzrauga (un pārskata) to īstenošanu, vienlaikus atbildot vienīgi par minēto pamatnostādņu ievērošanu VSI; un |
| --- | --- |

g)

ja nepieciešams, sagatavo valsts pamatnostādnes, lai savā valsts statistikas sistēmā nodrošinātu kvalitāti Eiropas statistikas izstrādē, sagatavošanā un izplatīšanā, un uzrauga (un pārskata) to īstenošanu, vienlaikus atbildot vienīgi par minēto pamatnostādņu ievērošanu VSI; un

| h) | pārstāv savas valsts statistikas sistēmu ESS. |
| --- | --- |

h)

pārstāv savas valsts statistikas sistēmu ESS.

3.   Katra dalībvalsts nodrošina, lai citas valsts iestādes, kas ir atbildīgas par Eiropas statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu, šādus uzdevumus veiktu saskaņā ar VSI vadītāja apstiprinātajām valsts pamatnostādnēm.

4.   Dalībvalstis nodrošina, lai VSI vadītāju un attiecīgā gadījumā citu Eiropas statistiku sagatavojošo valsts iestāžu statistikas pārziņu darbā pieņemšanas un iecelšanas procedūras būtu pārredzamas un pamatotas vienīgi uz profesionāliem kritērijiem. Minētās procedūras nodrošina, ka tiek ievērots princips, kas paredz vienlīdzīgas iespējas, jo īpaši attiecībā uz dzimumu. VSI vadītāju atlaišanas vai pārcelšanas citā amatā iemesli neapdraud profesionālo neatkarību.

5.   Katra dalībvalsts var izveidot valsts struktūru Eiropas statistikas sagatavotāju profesionālās neatkarības nodrošināšanai. VSI vadītāji un attiecīgā gadījumā citu Eiropas statistiku sagatavojošo valsts iestāžu statistikas pārziņi var pieņemt šādu struktūru sniegtos padomus. Šādu struktūru locekļu darbā pieņemšanas, pārcelšanas un atlaišanas procedūras ir pārredzamas un pamatotas vienīgi uz profesionāliem kritērijiem. Minētās procedūras nodrošina, ka tiek ievērots princips, kas paredz vienlīdzīgas iespējas, jo īpaši attiecībā uz dzimumu.”;

| 4) | regulas 6. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:
  “2.   Komisija (Eurostat) nodrošina Eiropas statistikas sagatavošanu Savienības līmenī, darbojoties neatkarīgi un saskaņā ar pieņemtajiem noteikumiem un statistikas principiem.
  3.   Neskarot Protokola (Nr. 4) par Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem 5. pantu, Komisija (Eurostat) koordinē Savienības iestāžu un struktūru statistikas darbības, jo īpaši nodrošinot datu konsekvenci un kvalitāti un līdz minimumam samazinot slogu saistībā ar datu sniegšanu. Šajā nolūkā Komisija (Eurostat) var aicināt jebkuru Savienības iestādi vai struktūru apspriesties ar to vai sadarboties ar to, lai izstrādātu metodes un sistēmas statistikas mērķiem atbilstīgi to kompetencei. Visas minētās iestādes vai struktūras, kas ierosina sagatavot noteiktu statistiku, apspriežas ar Komisiju (Eurostat) un ņem vērā visus tās ieteikumus.”; |
| --- | --- |

4)

regulas 6. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

“2.   Komisija (Eurostat) nodrošina Eiropas statistikas sagatavošanu Savienības līmenī, darbojoties neatkarīgi un saskaņā ar pieņemtajiem noteikumiem un statistikas principiem.

3.   Neskarot Protokola (Nr. 4) par Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem 5. pantu, Komisija (Eurostat) koordinē Savienības iestāžu un struktūru statistikas darbības, jo īpaši nodrošinot datu konsekvenci un kvalitāti un līdz minimumam samazinot slogu saistībā ar datu sniegšanu. Šajā nolūkā Komisija (Eurostat) var aicināt jebkuru Savienības iestādi vai struktūru apspriesties ar to vai sadarboties ar to, lai izstrādātu metodes un sistēmas statistikas mērķiem atbilstīgi to kompetencei. Visas minētās iestādes vai struktūras, kas ierosina sagatavot noteiktu statistiku, apspriežas ar Komisiju (Eurostat) un ņem vērā visus tās ieteikumus.”;

| 5) | iekļauj šādu pantu:
  “6.a pants
  Komisijas (Eurostat) ģenerāldirektors
  1.   Eurostat ir Savienības statistikas iestāde un Komisijas ģenerāldirektorāts. To vada ģenerāldirektors.
  2.   Komisija nodrošina, lai Eurostat ģenerāldirektora darbā pieņemšanas procedūra būtu pārredzama un pamatota uz profesionāliem kritērijiem. Ar procedūru nodrošina, ka tiek ievērots princips, kas paredz vienlīdzīgas iespējas, jo īpaši attiecībā uz dzimumu.
  3.   Ģenerāldirektors ir pilnībā atbildīgs par procesu, statistikas metožu, standartu un procedūru, kā arī statistikas pārskatu satura un termiņu noteikšanu attiecībā uz visu Eurostat sagatavoto statistiku. Minēto uzdevumu izpildē ģenerāldirektors rīkojas neatkarīgi un nelūdz un nepieņem Savienības iestāžu vai struktūru, valdību vai citu iestāžu, struktūru, biroju vai aģentūru norādījumus.
  4.   Eurostat ģenerāldirektors ir atbildīgs par Eurostat darbībām statistikas jomā. Eurostat ģenerāldirektors tūlīt pēc tam, kad Komisija viņu iecēlusi amatā, un vēlāk katru gadu saistībā ar dialogu par statistikas jautājumiem piedalās Eiropas Parlamenta attiecīgās komitejas sanāksmē, lai apspriestu jautājumus, kas attiecas uz statistikas pārvaldību, metodoloģiju un inovācijām statistikas jomā. Eurostat ģenerāldirektors publicē gada pārskatu.”; |
| --- | --- |

5)

iekļauj šādu pantu:

“6.a pants

Komisijas (Eurostat) ģenerāldirektors

1.   Eurostat ir Savienības statistikas iestāde un Komisijas ģenerāldirektorāts. To vada ģenerāldirektors.

2.   Komisija nodrošina, lai Eurostat ģenerāldirektora darbā pieņemšanas procedūra būtu pārredzama un pamatota uz profesionāliem kritērijiem. Ar procedūru nodrošina, ka tiek ievērots princips, kas paredz vienlīdzīgas iespējas, jo īpaši attiecībā uz dzimumu.

3.   Ģenerāldirektors ir pilnībā atbildīgs par procesu, statistikas metožu, standartu un procedūru, kā arī statistikas pārskatu satura un termiņu noteikšanu attiecībā uz visu Eurostat sagatavoto statistiku. Minēto uzdevumu izpildē ģenerāldirektors rīkojas neatkarīgi un nelūdz un nepieņem Savienības iestāžu vai struktūru, valdību vai citu iestāžu, struktūru, biroju vai aģentūru norādījumus.

4.   Eurostat ģenerāldirektors ir atbildīgs par Eurostat darbībām statistikas jomā. Eurostat ģenerāldirektors tūlīt pēc tam, kad Komisija viņu iecēlusi amatā, un vēlāk katru gadu saistībā ar dialogu par statistikas jautājumiem piedalās Eiropas Parlamenta attiecīgās komitejas sanāksmē, lai apspriestu jautājumus, kas attiecas uz statistikas pārvaldību, metodoloģiju un inovācijām statistikas jomā. Eurostat ģenerāldirektors publicē gada pārskatu.”;

| 6) | regulas 11. pantā pievieno šādus punktus:
  “3.   Dalībvalstis un Komisija veic visus nepieciešamos pasākumus, lai saglabātu uzticību Eiropas statistikai. Šajā nolūkā ar dalībvalstu un Komisijas saistībām par uzticamu statistiku (“saistības”) cenšas sasniegt mērķi nodrošināt sabiedrības uzticēšanos Eiropas statistikai un panākt progresu Prakses kodeksā ietverto statistikas jomā piemērojamo principu īstenošanā. Saistībās iekļauj īpašas politiskās saistības, lai vajadzības gadījumā uzlabotu vai ievērotu Prakses kodeksa īstenošanas nosacījumus, un šīs saistības tiek publicētas ar sabiedrībai paredzētu kopsavilkumu.
  4.   Komisija veic dalībvalstu saistību regulāru uzraudzību, pamatojoties uz dalībvalstu iesūtītajiem gada pārskatiem, un šīs saistības tiek vajadzības gadījumā atjauninātas.
  Ja līdz ... (8) saistības nav publicētas, dalībvalsts iesniedz Komisijai progresa ziņojumu par Prakses kodeksa īstenošanu un dara to publiski pieejamu, kā arī attiecīgā gadījumā ziņo par to, kas paveikts saistību izveidē. Minētos progresa ziņojumus regulāri atjaunina vismaz reizi divos gados pēc to sākotnējās publicēšanas.
  Komisija par publicētajām saistībām un attiecīgā gadījumā par progresa ziņojumiem informē Eiropas Parlamentu un Padomi līdz ... (9) un pēc tam reizi divos gados.
  5.   Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvā padome (ESPKP) regulāri uzrauga Komisijas noteiktās saistības. ESPKP novērtējumu par saistību izpildi iekļauj gada ziņojumā, kuru tā sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 235/2008/EK (10). ESPKP informē Eiropas Parlamentu un Padomi par saistību īstenošanu līdz ... (9). |
| --- | --- |

6)

regulas 11. pantā pievieno šādus punktus:

“3.   Dalībvalstis un Komisija veic visus nepieciešamos pasākumus, lai saglabātu uzticību Eiropas statistikai. Šajā nolūkā ar dalībvalstu un Komisijas saistībām par uzticamu statistiku (“saistības”) cenšas sasniegt mērķi nodrošināt sabiedrības uzticēšanos Eiropas statistikai un panākt progresu Prakses kodeksā ietverto statistikas jomā piemērojamo principu īstenošanā. Saistībās iekļauj īpašas politiskās saistības, lai vajadzības gadījumā uzlabotu vai ievērotu Prakses kodeksa īstenošanas nosacījumus, un šīs saistības tiek publicētas ar sabiedrībai paredzētu kopsavilkumu.

4.   Komisija veic dalībvalstu saistību regulāru uzraudzību, pamatojoties uz dalībvalstu iesūtītajiem gada pārskatiem, un šīs saistības tiek vajadzības gadījumā atjauninātas.

Ja līdz ... (8) saistības nav publicētas, dalībvalsts iesniedz Komisijai progresa ziņojumu par Prakses kodeksa īstenošanu un dara to publiski pieejamu, kā arī attiecīgā gadījumā ziņo par to, kas paveikts saistību izveidē. Minētos progresa ziņojumus regulāri atjaunina vismaz reizi divos gados pēc to sākotnējās publicēšanas.

Komisija par publicētajām saistībām un attiecīgā gadījumā par progresa ziņojumiem informē Eiropas Parlamentu un Padomi līdz ... (9) un pēc tam reizi divos gados.

5.   Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvā padome (ESPKP) regulāri uzrauga Komisijas noteiktās saistības. ESPKP novērtējumu par saistību izpildi iekļauj gada ziņojumā, kuru tā sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 235/2008/EK (10). ESPKP informē Eiropas Parlamentu un Padomi par saistību īstenošanu līdz ... (9).

| 7) | regulas 12. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:
  “2.   Konkrētas kvalitātes prasības, piemēram, mērķa vērtības un minimālos standartus attiecībā uz statistikas sagatavošanu, var noteikt arī nozares tiesību aktos.
  Lai nodrošinātu 1. punktā noteikto kvalitātes kritēriju vienādu piemērošanu datiem, uz kuriem attiecas nozares tiesību akti, īpašās statistikas jomās, Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka nozares tiesību aktos aptverto kvalitātes ziņojumu sagatavošanas un iesniegšanas kārtību, struktūru un periodiskumu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 27. panta 2. punktā.
  3.   Dalībvalstis Komisijai (Eurostat) sniedz ziņojumus par nosūtīto datu kvalitāti, tajos aprakstot arī jebkādas bažas par datu precizitāti. Komisija (Eurostat), pamatojoties uz atbilstošu analīzi, novērtē nosūtīto datu kvalitāti un sagatavo un publicē ziņojumus par Eiropas statistikas kvalitāti.”; |
| --- | --- | --- |

7)

regulas 12. pantu groza šādi:

a)

panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

“2.   Konkrētas kvalitātes prasības, piemēram, mērķa vērtības un minimālos standartus attiecībā uz statistikas sagatavošanu, var noteikt arī nozares tiesību aktos.

Lai nodrošinātu 1. punktā noteikto kvalitātes kritēriju vienādu piemērošanu datiem, uz kuriem attiecas nozares tiesību akti, īpašās statistikas jomās, Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka nozares tiesību aktos aptverto kvalitātes ziņojumu sagatavošanas un iesniegšanas kārtību, struktūru un periodiskumu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 27. panta 2. punktā.

3.   Dalībvalstis Komisijai (Eurostat) sniedz ziņojumus par nosūtīto datu kvalitāti, tajos aprakstot arī jebkādas bažas par datu precizitāti. Komisija (Eurostat), pamatojoties uz atbilstošu analīzi, novērtē nosūtīto datu kvalitāti un sagatavo un publicē ziņojumus par Eiropas statistikas kvalitāti.”;

| b) | pievieno šādus punktus:
  “4.   Pārredzamības labad Komisija (Eurostat) attiecīgā gadījumā publisko savu kvalitātes novērtējumu attiecībā uz valstu sniegto ieguldījumu Eiropas statistikas sagatavošanā.
  5.   Ja nozares tiesību aktos paredzēti naudas sodi gadījumos, kad dalībvalstis iesniedz sagrozītus statistikas datus, Komisija var saskaņā ar Līgumiem un attiecīgajiem nozares tiesību aktiem ierosināt un veikt nepieciešamo izmeklēšanu, tostarp attiecīgā gadījumā pārbaudes uz vietas, lai noteiktu, vai šāda datu sagrozīšana ir bijusi būtiska un vai tā ir veikta apzināti vai rupjas nolaidības dēļ.”; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādus punktus:

“4.   Pārredzamības labad Komisija (Eurostat) attiecīgā gadījumā publisko savu kvalitātes novērtējumu attiecībā uz valstu sniegto ieguldījumu Eiropas statistikas sagatavošanā.

5.   Ja nozares tiesību aktos paredzēti naudas sodi gadījumos, kad dalībvalstis iesniedz sagrozītus statistikas datus, Komisija var saskaņā ar Līgumiem un attiecīgajiem nozares tiesību aktiem ierosināt un veikt nepieciešamo izmeklēšanu, tostarp attiecīgā gadījumā pārbaudes uz vietas, lai noteiktu, vai šāda datu sagrozīšana ir bijusi būtiska un vai tā ir veikta apzināti vai rupjas nolaidības dēļ.”;

| 8) | regulas 13. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Eiropas Statistikas programma ir pamats Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, un tā nosaka galvenās paredzēto darbību jomas un mērķus uz laiku, kas atbilst daudzgadu finanšu shēmas laikposmam. To pieņem Eiropas Parlaments un Padome. Tās ietekmi un izmaksu lietderību novērtē, iesaistot neatkarīgus ekspertus.”; |
| --- | --- |

8)

regulas 13. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Eiropas Statistikas programma ir pamats Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, un tā nosaka galvenās paredzēto darbību jomas un mērķus uz laiku, kas atbilst daudzgadu finanšu shēmas laikposmam. To pieņem Eiropas Parlaments un Padome. Tās ietekmi un izmaksu lietderību novērtē, iesaistot neatkarīgus ekspertus.”;

| 9) | regulas 14. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Komisija ar īstenošanas aktu palīdzību var pieņemt lēmumu par pagaidu tiešu darbību statistikas jomā, ar noteikumu, ka:






  a) | darbība neparedz datu vākšanu, kas ilgst vairāk par trijiem pārskata gadiem; |
| --- | --- | --- |

9)

regulas 14. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Komisija ar īstenošanas aktu palīdzību var pieņemt lēmumu par pagaidu tiešu darbību statistikas jomā, ar noteikumu, ka:

a)

darbība neparedz datu vākšanu, kas ilgst vairāk par trijiem pārskata gadiem;

| b) | dati jau ir pieejami vai tos var iegūt no atbildīgajām VSI un citām valsts iestādēm vai ievākt tiešā veidā, izmantojot attiecīgas izlases statistikas kopas novērošanai Savienības līmenī, atbilstīgi koordinējot to ar VSI un citām valsts iestādēm; un |
| --- | --- |

b)

dati jau ir pieejami vai tos var iegūt no atbildīgajām VSI un citām valsts iestādēm vai ievākt tiešā veidā, izmantojot attiecīgas izlases statistikas kopas novērošanai Savienības līmenī, atbilstīgi koordinējot to ar VSI un citām valsts iestādēm; un

| c) | Savienība saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (11) piešķir finansējumu VSI un citām valsts iestādēm, lai segtu tām radušās papildu izmaksas. |
| --- | --- |

c)

Savienība saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (11) piešķir finansējumu VSI un citām valsts iestādēm, lai segtu tām radušās papildu izmaksas.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 27. panta 2. punktā.

| 10) | regulas 17. pantu aizstāj ar šādu:
  “17. pants
  Gada darba programma
  Līdz 30. aprīlim Komisija iesniedz izskatīšanai ESS komitejā savu gada darba programmu nākamajam gadam.
  Sagatavojot katru gada darba programmu, Komisija nodrošina efektīvu prioritāšu noteikšanu, tostarp pārskatīšanu, ziņošanu par statistikas prioritātēm un finanšu līdzekļu piešķiršanu. Komisija vislielākajā mērā ievēro ESS komitejas sniegtos komentārus. Katras gada darba programmas pamatā ir Eiropas Statistikas programma, un tajā jo īpaši norāda:






  a) | darbības, ko Komisija uzskata par prioritārām, ievērojot Savienības politikas vajadzības, valstu un Savienības finanšu ierobežojumus un slogu saistībā ar datu sniegšanu; |
| --- | --- | --- |

10)

regulas 17. pantu aizstāj ar šādu:

“17. pants

Gada darba programma

Līdz 30. aprīlim Komisija iesniedz izskatīšanai ESS komitejā savu gada darba programmu nākamajam gadam.

Sagatavojot katru gada darba programmu, Komisija nodrošina efektīvu prioritāšu noteikšanu, tostarp pārskatīšanu, ziņošanu par statistikas prioritātēm un finanšu līdzekļu piešķiršanu. Komisija vislielākajā mērā ievēro ESS komitejas sniegtos komentārus. Katras gada darba programmas pamatā ir Eiropas Statistikas programma, un tajā jo īpaši norāda:

a)

darbības, ko Komisija uzskata par prioritārām, ievērojot Savienības politikas vajadzības, valstu un Savienības finanšu ierobežojumus un slogu saistībā ar datu sniegšanu;

| b) | iniciatīvas attiecībā uz prioritāšu, tostarp negatīvo prioritāšu, pārskatīšanu un sloga samazināšanu gan datu sniedzējiem, gan statistikas sagatavotājiem; un |
| --- | --- |

b)

iniciatīvas attiecībā uz prioritāšu, tostarp negatīvo prioritāšu, pārskatīšanu un sloga samazināšanu gan datu sniedzējiem, gan statistikas sagatavotājiem; un

| c) | procedūras un visus juridiskos instrumentus, kurus Komisija paredzējusi gada darba programmas īstenošanai.”; |
| --- | --- |

c)

procedūras un visus juridiskos instrumentus, kurus Komisija paredzējusi gada darba programmas īstenošanai.”;

| 11) | iekļauj šādu pantu:
  “17.a pants
  Piekļuve administratīvajiem ierakstiem, to izmantošana un integrēšana
  1.   Lai samazinātu slogu respondentiem, VSI, citām valsts iestādēm, kas minētas 4. pantā, un Komisijai (Eurostat) ir tiesības ātri un bez maksas piekļūt visiem administratīvajiem ierakstiem, izmantot tos un integrēt statistikā, ciktāl tas nepieciešams, lai izstrādātu, sagatavotu un izplatītu Eiropas statistiku, kas saskaņā ar 1. pantu noteikta Eiropas Statistikas programmā.
  2.   Par citu institūciju izveidotu un uzturētu administratīvo ierakstu sākotnējo izstrādi, turpmāko pilnveidošanu un pārtraukšanu notiek apspriešanās ar VSI un Komisiju (Eurostat), un šīs iestādes piedalās minētajās darbībās, tādējādi atvieglojot minēto ierakstu turpmāku izmantošanu Eiropas statistikas sagatavošanas vajadzībām. Minētās iestādes iesaistās tādu administratīvo ierakstu standartizācijā, kuri vajadzīgi Eiropas statistikas sagatavošanai.
  3.   VSI, citu valsts iestāžu un Komisijas (Eurostat) piekļuve un iesaistīšanās, ievērojot 1. un 2. punktu, attiecas tikai uz administratīvajiem ierakstiem attiecīgajā publiskās pārvaldes sistēmā, kurā iestāde ietilpst.
  4.   Administratīvajiem ierakstiem, kurus to īpašnieki dara pieejamus VSI, citām valsts iestādēm un Komisijai (Eurostat), lai tos izmantotu Eiropas statistikas sagatavošanai, pievieno attiecīgus metadatus.
  5.   VSI un administratīvo ierakstu īpašnieki izveido nepieciešamos sadarbības mehānismus.”; |
| --- | --- |

11)

iekļauj šādu pantu:

“17.a pants

Piekļuve administratīvajiem ierakstiem, to izmantošana un integrēšana

1.   Lai samazinātu slogu respondentiem, VSI, citām valsts iestādēm, kas minētas 4. pantā, un Komisijai (Eurostat) ir tiesības ātri un bez maksas piekļūt visiem administratīvajiem ierakstiem, izmantot tos un integrēt statistikā, ciktāl tas nepieciešams, lai izstrādātu, sagatavotu un izplatītu Eiropas statistiku, kas saskaņā ar 1. pantu noteikta Eiropas Statistikas programmā.

2.   Par citu institūciju izveidotu un uzturētu administratīvo ierakstu sākotnējo izstrādi, turpmāko pilnveidošanu un pārtraukšanu notiek apspriešanās ar VSI un Komisiju (Eurostat), un šīs iestādes piedalās minētajās darbībās, tādējādi atvieglojot minēto ierakstu turpmāku izmantošanu Eiropas statistikas sagatavošanas vajadzībām. Minētās iestādes iesaistās tādu administratīvo ierakstu standartizācijā, kuri vajadzīgi Eiropas statistikas sagatavošanai.

3.   VSI, citu valsts iestāžu un Komisijas (Eurostat) piekļuve un iesaistīšanās, ievērojot 1. un 2. punktu, attiecas tikai uz administratīvajiem ierakstiem attiecīgajā publiskās pārvaldes sistēmā, kurā iestāde ietilpst.

4.   Administratīvajiem ierakstiem, kurus to īpašnieki dara pieejamus VSI, citām valsts iestādēm un Komisijai (Eurostat), lai tos izmantotu Eiropas statistikas sagatavošanai, pievieno attiecīgus metadatus.

5.   VSI un administratīvo ierakstu īpašnieki izveido nepieciešamos sadarbības mehānismus.”;

| 12) | regulas 20. panta 4. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “VSI, citas valsts iestādes un Komisija (Eurostat) veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu principu un pamatnostādņu pielāgošanu attiecībā uz konfidenciālu datu fizisku un loģisku aizsardzību. Komisija šādu pielāgošanu nodrošina ar īstenošanas aktu palīdzību, nepapildinot šo regulu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 27. panta 2. punktā.”; |
| --- | --- |

12)

regulas 20. panta 4. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:

“VSI, citas valsts iestādes un Komisija (Eurostat) veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu principu un pamatnostādņu pielāgošanu attiecībā uz konfidenciālu datu fizisku un loģisku aizsardzību. Komisija šādu pielāgošanu nodrošina ar īstenošanas aktu palīdzību, nepapildinot šo regulu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 27. panta 2. punktā.”;

| 13) | regulas 23. panta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka piekļuves kārtību, noteikumus un nosacījumus Savienības līmenī. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 27. panta 2. punktā.”; |
| --- | --- |

13)

regulas 23. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka piekļuves kārtību, noteikumus un nosacījumus Savienības līmenī. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 27. panta 2. punktā.”;

| 14) | regulas 24. pantu svītro; |
| --- | --- |

14)

regulas 24. pantu svītro;

| 15) | regulas 26. pantu aizstāj ar šādu:
  “26. pants
  Statistikas konfidencialitātes pārkāpums
  Dalībvalstis un Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai novērstu statistikas konfidencialitātes pārkāpumus un sodītu par tiem. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas.”; |
| --- | --- |

15)

regulas 26. pantu aizstāj ar šādu:

“26. pants

Statistikas konfidencialitātes pārkāpums

Dalībvalstis un Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai novērstu statistikas konfidencialitātes pārkāpumus un sodītu par tiem. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas.”;

| 16) | regulas 27. pantu aizstāj ar šādu:
  “27. pants
  Komiteju procedūra
  1.   Komisijai palīdz ESS komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (12) nozīmē.
  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. |
| --- | --- |

16)

regulas 27. pantu aizstāj ar šādu:

“27. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz ESS komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (12) nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 374, 4.12.2012., 2. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta ... nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2015. gada 5. marta nostāja pirmajā lasījumā. Eiropas Parlamenta ... nostāja [un Padomes ... lēmums].

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts), par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1175/2011 (2011. gada 16. novembris), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (OV L 306, 23.11.2011., 12. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.).

5

(6)  Padomes Lēmums 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

7

(8)  Divi gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

8

(9)  Trīs gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 235/2008/EK (2008. gada 11. marts), ar ko izveido Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvo padomi (OV L 73, 15.3.2008., 17. lpp.).”;

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).”;

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).”

12

---

| 24.4.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 134/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 134/27

---

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 5/2015 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku

(2015/C 134/04)

I.   IEVADS

Komisija priekšlikumu iesniedza 2010. gada 12. jūlijā (1).

Eiropas Parlaments nostāju pirmajā lasījumā pieņēma 2013. gada 21. novembra plenārsēdē (2). Eiropas Centrālā banka sniedza atzinumu 2012. gada 6. novembrī (3).

Statistikas jautājumu darba grupa izskatīja regulas projektu vairāk nekā divus gadus.

Trialogā 2014. gada 3. decembrī abi likumdevēji panāca konsensu, lai panāktu ātru vienošanos otrajā lasījumā.

Eiropas Parlamenta Ekonomikas un monetārās komitejas (ECON) priekšsēdētājs 2015. gada 9. janvārī prezidentvalstij adresētā vēstulē norādīja, ka, ja Padome Parlamentam oficiāli nosūtīs savu nostāju tādā redakcijā, kādā tā ir izklāstīta minētās vēstules pielikumā, tad minētā komiteja ieteiks Padomes nostāju plenārsēdē pieņemt bez grozījumiem.

Padome 2015. gada 27. janvārī pieņēma politisku vienošanos par teksta redakciju, par kuru tika panākta vienošanās 2014. gada 3. decembrī notikušā trialoga laikā (4). Ņemot vērā minēto vienošanos un pēc tam, kad dokumentu bija izskatījuši juristi lingvisti, Padome 2015. gada 5. martā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 294. pantā noteikto parasto likumdošanas procedūru pieņēma nostāju pirmajā lasījumā.

II.   MĒRĶIS

ES ekonomiskās pārvaldības attīstībai ir nepieciešama ticama statistika, kam ir būtiska loma plānošanā, lēmumu pieņemšanā un visu ES politisko iniciatīvu uzraudzībā. Grozījumi Regulā (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku ir būtisks elements procesā, kura mērķis ir stiprināt Eiropas statistikas ticamību.

III.   PADOMES PIRMĀ LASĪJUMA NOSTĀJAS ANALĪZE

Kompromiss, par ko tika panākta vienošanās 2014. gada 3. decembra trialogā, ietver šādus elementus:

| — | Eurostat ģenerāldirektors uzstāsies Eiropas Parlamentā uzreiz pēc viņa iecelšanas amatā, |
| --- | --- |

—

Eurostat ģenerāldirektors uzstāsies Eiropas Parlamentā uzreiz pēc viņa iecelšanas amatā,

| — | no katras valsts statistikas iestādes (VSI), kam ir profesionālā neatkarība, tiek iecelts atbildīgais saskaņā ar tā profesionālo kompetenci. Pieņemot darbā, tiks ņemta vērā sieviešu un vīriešu iespēju vienlīdzība, |
| --- | --- |

—

no katras valsts statistikas iestādes (VSI), kam ir profesionālā neatkarība, tiek iecelts atbildīgais saskaņā ar tā profesionālo kompetenci. Pieņemot darbā, tiks ņemta vērā sieviešu un vīriešu iespēju vienlīdzība,

| — | tika noskaidrota sadarbības saikne starp Eiropas Statistikas sistēmu (ESS) un Eiropas Centrālo banku sistēmu (ECBS). Kompromisā paredzēts, ka ESS un ECBS cieši sadarbosies kā vienlīdzīgi partneri. Valsts iestādes valsts līmenī lems attiecīgi par valsts statistikas iestādes un arī par valsts centrālās bankas uzdevumiem. Tomēr ir jāuzsver, ka, ciktāl valsts centrālā banka izstrādā statistiku VSI atbildības ietvaros, tai būs jāatbilst principiem, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 223/2009, |
| --- | --- |

—

tika noskaidrota sadarbības saikne starp Eiropas Statistikas sistēmu (ESS) un Eiropas Centrālo banku sistēmu (ECBS). Kompromisā paredzēts, ka ESS un ECBS cieši sadarbosies kā vienlīdzīgi partneri. Valsts iestādes valsts līmenī lems attiecīgi par valsts statistikas iestādes un arī par valsts centrālās bankas uzdevumiem. Tomēr ir jāuzsver, ka, ciktāl valsts centrālā banka izstrādā statistiku VSI atbildības ietvaros, tai būs jāatbilst principiem, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 223/2009,

| — | pārbaudes apmeklējumi dalībvalstīs varētu būt iespējami saskaņā ar Līguma noteikumiem un tikai tad, ja nozares tiesību aktos paredzēts juridiskais pamats tādām iniciatīvām, |
| --- | --- |

—

pārbaudes apmeklējumi dalībvalstīs varētu būt iespējami saskaņā ar Līguma noteikumiem un tikai tad, ja nozares tiesību aktos paredzēts juridiskais pamats tādām iniciatīvām,

| — | tika noskaidrots arī tas, ko nozīmē “saistības par uzticamu statistiku”. |
| --- | --- |

—

tika noskaidrots arī tas, ko nozīmē “saistības par uzticamu statistiku”.

IV.   NOBEIGUMS

Panāktais kompromiss tika sastādīts ar mērķi novērst galvenās bažas, kas bija radušās Padomei, Eiropas Parlamentam un Komisijai. Patiešām, uzsverot to, ka šis kompromiss ir pareizais līdzsvars starp atšķirīgām nostājām, visas trīs institūcijas ir panākušas taisnīgu un ilgtspējīgu vienošanos, kas sniegs nozīmīgu ieguldījumu Eiropas statistikas ticamības stiprināšanā.

---

(1)  9122/12 STATIS 29 ECOFIN 354 CODEC 1071

(2)  16317/13 CODEC 2608 STATIS 120 ECOFIN 1025 PE 540

(3)  OV C 374, 4.12.2012., 2. lpp.

(4)  17113/14 STATIS 143 ECOFIN 1218 CODEC 2556 + COR 1 + COR 2

---

| 24.4.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 134/29 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 134/29

---

PADOMES NOSTĀJA Nr. 6/2015 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK

Padome pieņēmusi 2015. gada 5. martā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2015/C 134/05)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/29/EK (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 406/2009/EK (4), kas aicina visas ekonomikas nozares, tostarp starptautiskās jūras kuģniecības nozari, sniegt ieguldījumu emisiju samazināšanas mērķu sasniegšanā, paredz, ka gadījumā, ja dalībvalstis līdz 2011. gada 31. decembrim neapstiprina saistībā ar Starptautiskās Jūrniecības organizāciju noslēgtu starptautisku nolīgumu, kura emisiju samazināšanas mērķos iekļautas starptautiskā jūras transporta emisijas, vai Kopiena neapstiprina līdzīgu nolīgumu saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām, Komisijai būtu jāiesniedz priekšlikums par starptautisko jūras pārvadājumu emisiju iekļaušanu Kopienas emisiju samazināšanas saistībās, lai ierosinātais tiesību akts stātos spēkā līdz 2013. gadam. Ņemot vērā iespējamo labvēlīgo ietekmi uz vidi, šādam priekšlikumam būtu jāmazina jebkāda nelabvēlīga ietekme uz Kopienas konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/29/EK (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 406/2009/EK (4), kas aicina visas ekonomikas nozares, tostarp starptautiskās jūras kuģniecības nozari, sniegt ieguldījumu emisiju samazināšanas mērķu sasniegšanā, paredz, ka gadījumā, ja dalībvalstis līdz 2011. gada 31. decembrim neapstiprina saistībā ar Starptautiskās Jūrniecības organizāciju noslēgtu starptautisku nolīgumu, kura emisiju samazināšanas mērķos iekļautas starptautiskā jūras transporta emisijas, vai Kopiena neapstiprina līdzīgu nolīgumu saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām, Komisijai būtu jāiesniedz priekšlikums par starptautisko jūras pārvadājumu emisiju iekļaušanu Kopienas emisiju samazināšanas saistībās, lai ierosinātais tiesību akts stātos spēkā līdz 2013. gadam. Ņemot vērā iespējamo labvēlīgo ietekmi uz vidi, šādam priekšlikumam būtu jāmazina jebkāda nelabvēlīga ietekme uz Kopienas konkurētspēju.

| (2) | Jūras transports ietekmē pasaules klimatu un gaisa kvalitāti, jo tiek radītas oglekļa dioksīda (CO2) emisijas un citas emisijas, piemēram, slāpekļa oksīdi (NOx), sēra oksīdi (SOx), metāns (CH4), cietās daļiņas (PM) un sodrēji (BC). |
| --- | --- |

(2)

Jūras transports ietekmē pasaules klimatu un gaisa kvalitāti, jo tiek radītas oglekļa dioksīda (CO2) emisijas un citas emisijas, piemēram, slāpekļa oksīdi (NOx), sēra oksīdi (SOx), metāns (CH4), cietās daļiņas (PM) un sodrēji (BC).

| (3) | Starptautiskā jūras kuģniecība joprojām ir vienīgais transporta veids, uz ko nav attiecinātas Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas saistības. Kā teikts šīs regulas priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējumā, ar Savienību saistītās CO2 emisijas no starptautiskās kuģniecības laikposmā no 1990. līdz 2007. gadam ir palielinājušās par 48 %. |
| --- | --- |

(3)

Starptautiskā jūras kuģniecība joprojām ir vienīgais transporta veids, uz ko nav attiecinātas Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas saistības. Kā teikts šīs regulas priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējumā, ar Savienību saistītās CO2 emisijas no starptautiskās kuģniecības laikposmā no 1990. līdz 2007. gadam ir palielinājušās par 48 %.

| (4) | Ņemot vērā to, ka strauji attīstās zinātniskā izpratne par tādu jūras transporta emisiju ietekmi uz pasaules klimatu, kas nav saistīta ar CO2 emisijām, saistībā ar šo regulu regulāri būtu jāveic atjaunināts minētās ietekmes novērtējums. Balstoties uz saviem novērtējumiem, Komisijai būtu jāanalizē ietekme uz politiku un pasākumi minēto emisiju samazināšanas nolūkā. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā to, ka strauji attīstās zinātniskā izpratne par tādu jūras transporta emisiju ietekmi uz pasaules klimatu, kas nav saistīta ar CO2 emisijām, saistībā ar šo regulu regulāri būtu jāveic atjaunināts minētās ietekmes novērtējums. Balstoties uz saviem novērtējumiem, Komisijai būtu jāanalizē ietekme uz politiku un pasākumi minēto emisiju samazināšanas nolūkā.

| (5) | Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra rezolūcijā par klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam aicināja Komisiju un dalībvalstis izvirzīt saistošu ES mērķi 2030. gadam, paredzot valstu siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināt vismaz par 40 %, salīdzinot ar 1990. gada līmeni. Eiropas Parlaments norādīja arī to, ka visām ekonomikas nozarēm būtu jāsniedz ieguldījums siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā, lai Savienība nodrošinātu savu taisnīgo daļu pasaules mēroga centienos. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Parlamenta 2014. gada 5. februāra rezolūcijā par klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam aicināja Komisiju un dalībvalstis izvirzīt saistošu ES mērķi 2030. gadam, paredzot valstu siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināt vismaz par 40 %, salīdzinot ar 1990. gada līmeni. Eiropas Parlaments norādīja arī to, ka visām ekonomikas nozarēm būtu jāsniedz ieguldījums siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā, lai Savienība nodrošinātu savu taisnīgo daļu pasaules mēroga centienos.

| (6) | Eiropadome 2014. gada 23. un 24. oktobra secinājumos apstiprināja saistošu ES mērķi līdz 2030. gadam iekšēji samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas vismaz par 40 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Eiropadome minēja arī to, ka ir svarīgi transporta nozarē samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un riskus, kas saistīti ar atkarību no fosilā kurināmā, un aicināja Komisiju turpināt izskatīt instrumentus un pasākumus attiecībā uz visaptverošu un tehnoloģiski neitrālu pieeju inter alia transporta radīto emisiju samazināšanas un energoefektivitātes sekmēšanai. |
| --- | --- |

(6)

Eiropadome 2014. gada 23. un 24. oktobra secinājumos apstiprināja saistošu ES mērķi līdz 2030. gadam iekšēji samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas vismaz par 40 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Eiropadome minēja arī to, ka ir svarīgi transporta nozarē samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un riskus, kas saistīti ar atkarību no fosilā kurināmā, un aicināja Komisiju turpināt izskatīt instrumentus un pasākumus attiecībā uz visaptverošu un tehnoloģiski neitrālu pieeju inter alia transporta radīto emisiju samazināšanas un energoefektivitātes sekmēšanai.

| (7) | 7. vides rīcības programmā (VRP) (5) ir uzsvērts, ka visām ekonomikas nozarēm būs jāsniedz ieguldījums siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā, lai Savienība nodrošinātu savu taisnīgo daļu pasaules mēroga centienos. Šajā sakarā 7. VRP ir izcelts tas, ka 2011. gada Baltajai grāmatai par transportu ir jābalstās uz stingru politikas satvaru. |
| --- | --- |

(7)

7. vides rīcības programmā (VRP) (5) ir uzsvērts, ka visām ekonomikas nozarēm būs jāsniedz ieguldījums siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā, lai Savienība nodrošinātu savu taisnīgo daļu pasaules mēroga centienos. Šajā sakarā 7. VRP ir izcelts tas, ka 2011. gada Baltajai grāmatai par transportu ir jābalstās uz stingru politikas satvaru.

| (8) | 2011. gada jūlijā SJO pieņēma tehniskus un operatīvus pasākumus, proti, projektētās energoefektivitātes indeksu (EEDI) jauniem kuģiem un kuģu energoefektivitātes pārvaldības plānu (SEEMP), kas palīdzēs iegrožot prognozēto siltumnīcefekta gāzu emisiju pieaugumu, taču ar to vien nepietiek, lai panāktu starptautiskās kuģniecības radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu absolūtos skaitļos, kas vajadzīgs, lai izdotos sasniegt starptautisko mērķi – panākt, ka globālās temperatūras pieaugums nepārsniedz 2 °C. |
| --- | --- |

(8)

2011. gada jūlijā SJO pieņēma tehniskus un operatīvus pasākumus, proti, projektētās energoefektivitātes indeksu (EEDI) jauniem kuģiem un kuģu energoefektivitātes pārvaldības plānu (SEEMP), kas palīdzēs iegrožot prognozēto siltumnīcefekta gāzu emisiju pieaugumu, taču ar to vien nepietiek, lai panāktu starptautiskās kuģniecības radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu absolūtos skaitļos, kas vajadzīgs, lai izdotos sasniegt starptautisko mērķi – panākt, ka globālās temperatūras pieaugums nepārsniedz 2 °C.

| (9) | SJO sniegtie dati liecina, ka, piemērojot operatīvos pasākumus un izmantojot esošās tehnoloģijas, kuģu īpatnējo enerģijas patēriņu un CO2 emisijas varētu samazināt pat par 75 %; ievērojamu daļu no minētajiem pasākumiem var uzskatīt par izmaksu ziņā lietderīgiem un par tādiem, kas varētu nodrošināt neto ieguvumus nozarei – jo jebkādas darbību vai ieguldījumu izmaksas atmaksājas, pateicoties mazākām degvielas izmaksām. |
| --- | --- |

(9)

SJO sniegtie dati liecina, ka, piemērojot operatīvos pasākumus un izmantojot esošās tehnoloģijas, kuģu īpatnējo enerģijas patēriņu un CO2 emisijas varētu samazināt pat par 75 %; ievērojamu daļu no minētajiem pasākumiem var uzskatīt par izmaksu ziņā lietderīgiem un par tādiem, kas varētu nodrošināt neto ieguvumus nozarei – jo jebkādas darbību vai ieguldījumu izmaksas atmaksājas, pateicoties mazākām degvielas izmaksām.

| (10) | Lai Savienības līmenī samazinātu CO2 emisijas no kuģniecības, vislabākais pieejamais variants ir izveidot CO2 emisiju monitoringa, ziņošanas un verifikācijas sistēmu (MZV sistēma), kas balstīta uz kuģu degvielas patēriņu; tas būtu pirmais solis pakāpeniskā pieejā, lai jūras transporta emisijas iekļautu Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas saistībās līdztekus emisijām no citām nozarēm, kas jau dod ieguldījumu minēto saistību izpildē. Emisijas datu publiska pieejamība palīdzēs novērst tirgus šķēršļus, kas kavē daudzu tādu izmaksas nesadārdzinošu pasākumu ieviešanu, kuri samazinātu jūras transporta radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas. |
| --- | --- |

(10)

Lai Savienības līmenī samazinātu CO2 emisijas no kuģniecības, vislabākais pieejamais variants ir izveidot CO2 emisiju monitoringa, ziņošanas un verifikācijas sistēmu (MZV sistēma), kas balstīta uz kuģu degvielas patēriņu; tas būtu pirmais solis pakāpeniskā pieejā, lai jūras transporta emisijas iekļautu Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas saistībās līdztekus emisijām no citām nozarēm, kas jau dod ieguldījumu minēto saistību izpildē. Emisijas datu publiska pieejamība palīdzēs novērst tirgus šķēršļus, kas kavē daudzu tādu izmaksas nesadārdzinošu pasākumu ieviešanu, kuri samazinātu jūras transporta radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas.

| (11) | Siltumnīcefekta gāzu emisiju un degvielas patēriņa samazināšanas pasākumu pieņemšanu kavē tas, ka pastāv tirgus šķēršļi, piemēram, trūkst ticamas informācijas par kuģu degvielas patēriņa efektivitāti vai pieejamām kuģu modernizēšanas tehnoloģijām, trūkst piekļuves finansējumam, lai varētu investēt kuģu efektivitātē, un pastāv pretrunīgas intereses, jo kuģu īpašniekiem investēšana kuģu efektivitātē labumu nedotu, ja par degvielu maksā kuģa operators. |
| --- | --- |

(11)

Siltumnīcefekta gāzu emisiju un degvielas patēriņa samazināšanas pasākumu pieņemšanu kavē tas, ka pastāv tirgus šķēršļi, piemēram, trūkst ticamas informācijas par kuģu degvielas patēriņa efektivitāti vai pieejamām kuģu modernizēšanas tehnoloģijām, trūkst piekļuves finansējumam, lai varētu investēt kuģu efektivitātē, un pastāv pretrunīgas intereses, jo kuģu īpašniekiem investēšana kuģu efektivitātē labumu nedotu, ja par degvielu maksā kuģa operators.

| (12) | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un diskusijas ar starptautiskajiem partneriem liecina, ka jūras transporta emisiju iekļaušanai Savienības siltumnīcefekta gāzu samazināšanas saistībās būtu jānotiek pakāpeniski, proti, vispirms jāievieš stabila jūras transporta CO2 emisiju MZV sistēma un vēlākā posmā jānosaka minēto emisiju cena. Šāda pieeja starptautiskā līmenī sekmē ievērojamu progresu attiecībā uz vienošanos par siltumnīcefekta gāzu samazināšanas mērķiem un citiem pasākumiem, lai minētos samazinājumus panāktu ar minimālām izmaksām. |
| --- | --- |

(12)

Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un diskusijas ar starptautiskajiem partneriem liecina, ka jūras transporta emisiju iekļaušanai Savienības siltumnīcefekta gāzu samazināšanas saistībās būtu jānotiek pakāpeniski, proti, vispirms jāievieš stabila jūras transporta CO2 emisiju MZV sistēma un vēlākā posmā jānosaka minēto emisiju cena. Šāda pieeja starptautiskā līmenī sekmē ievērojamu progresu attiecībā uz vienošanos par siltumnīcefekta gāzu samazināšanas mērķiem un citiem pasākumiem, lai minētos samazinājumus panāktu ar minimālām izmaksām.

| (13) | Paredzams, ka Savienības MZV sistēmas ieviešana ļaus līdz 2030. gadam panākt emisiju samazinājumu līdz 2 % apmērā salīdzinājumā ar status quo scenāriju, kā arī samazināt kopējās neto izmaksas pat par EUR 1,2 miljardiem, jo tā varētu palīdzēt novērst tirgus šķēršļus, jo īpaši tos, kas saistīti ar nepietiekamu informāciju par kuģu efektivitāti, attiecīgajiem tirgiem sniedzot salīdzināmu un uzticamu informāciju par degvielas patēriņu. Šādam transporta izmaksu samazinājumam būtu jāsekmē starptautiskā tirdzniecība. Turklāt spēcīga MZV sistēma ir priekšnoteikums jebkādam tirgus instrumentam, efektivitātes standartam vai citam pasākumam, ko piemēro Savienības vai pasaules mērogā. Tā nodrošina arī ticamus datus, lai varētu noteikt precīzus emisiju samazināšanas mērķus un izvērtēt, kā jūras transports sekmē mērķa sasniegšanu – veidot oglekļa mazietilpīgu ekonomiku. Tā kā kuģniecības nozarei ir starptautisks raksturs, ieteicamākā un efektīvākā metode, lai samazinātu starptautiskās kuģniecības radīto emisiju daudzumu, būtu pasaules mēroga vienošanās. |
| --- | --- |

(13)

Paredzams, ka Savienības MZV sistēmas ieviešana ļaus līdz 2030. gadam panākt emisiju samazinājumu līdz 2 % apmērā salīdzinājumā ar status quo scenāriju, kā arī samazināt kopējās neto izmaksas pat par EUR 1,2 miljardiem, jo tā varētu palīdzēt novērst tirgus šķēršļus, jo īpaši tos, kas saistīti ar nepietiekamu informāciju par kuģu efektivitāti, attiecīgajiem tirgiem sniedzot salīdzināmu un uzticamu informāciju par degvielas patēriņu. Šādam transporta izmaksu samazinājumam būtu jāsekmē starptautiskā tirdzniecība. Turklāt spēcīga MZV sistēma ir priekšnoteikums jebkādam tirgus instrumentam, efektivitātes standartam vai citam pasākumam, ko piemēro Savienības vai pasaules mērogā. Tā nodrošina arī ticamus datus, lai varētu noteikt precīzus emisiju samazināšanas mērķus un izvērtēt, kā jūras transports sekmē mērķa sasniegšanu – veidot oglekļa mazietilpīgu ekonomiku. Tā kā kuģniecības nozarei ir starptautisks raksturs, ieteicamākā un efektīvākā metode, lai samazinātu starptautiskās kuģniecības radīto emisiju daudzumu, būtu pasaules mēroga vienošanās.

| (14) | Monitorings būtu jāattiecina uz visiem Savienības iekšējiem reisiem, uz visiem ienākošajiem reisiem no pēdējās ostas aiz Savienības robežām uz pirmo ienākšanas ostu Savienībā un uz visiem izejošajiem reisiem no Savienības ostas uz nākamo ienākšanas ostu aiz Savienības robežām, tostarp balasta reisiem. Būtu jāaptver arī CO2 emisijas Savienības ostās, ietverot emisijas, ko rada kuģi, kuri atrodas pie piestātnes vai pārvietojas ostā, īpaši tāpēc, ka ir pieejami konkrēti pasākumi, lai šādas emisijas samazinātu vai no tām izvairītos. Šie noteikumi būtu bez diskriminācijas jāpiemēro visiem kuģiem neatkarīgi no to karoga valsts. Tomēr, ņemot vērā to, ka šajā regulā uzmanība tiek veltīta jūras transportam, ar to nebūtu jāparedz monitoringa, ziņošanas un verifikācijas prasības attiecībā uz kuģu kustību un darbībām, kas netiek veiktas, lai komerciālā nolūkā pārvadātu kravu vai pasažierus, piemēram, bagarēšanai, ledus laušanai, cauruļvadu likšanai vai jūrā nostiprinātu iekārtu darbībām. |
| --- | --- |

(14)

Monitorings būtu jāattiecina uz visiem Savienības iekšējiem reisiem, uz visiem ienākošajiem reisiem no pēdējās ostas aiz Savienības robežām uz pirmo ienākšanas ostu Savienībā un uz visiem izejošajiem reisiem no Savienības ostas uz nākamo ienākšanas ostu aiz Savienības robežām, tostarp balasta reisiem. Būtu jāaptver arī CO2 emisijas Savienības ostās, ietverot emisijas, ko rada kuģi, kuri atrodas pie piestātnes vai pārvietojas ostā, īpaši tāpēc, ka ir pieejami konkrēti pasākumi, lai šādas emisijas samazinātu vai no tām izvairītos. Šie noteikumi būtu bez diskriminācijas jāpiemēro visiem kuģiem neatkarīgi no to karoga valsts. Tomēr, ņemot vērā to, ka šajā regulā uzmanība tiek veltīta jūras transportam, ar to nebūtu jāparedz monitoringa, ziņošanas un verifikācijas prasības attiecībā uz kuģu kustību un darbībām, kas netiek veiktas, lai komerciālā nolūkā pārvadātu kravu vai pasažierus, piemēram, bagarēšanai, ledus laušanai, cauruļvadu likšanai vai jūrā nostiprinātu iekārtu darbībām.

| (15) | Lai nodrošinātu vienlīdzīgus apstākļus kuģiem, kas darbojas mazāk labvēlīgos klimata apstākļos, būtu jāparedz iespēja tajos datos, ko monitorē, pamatojoties uz šo regulu, ietvert konkrētu informāciju saistībā ar kuģa ledus klasi un tā navigāciju ledus apstākļos. |
| --- | --- |

(15)

Lai nodrošinātu vienlīdzīgus apstākļus kuģiem, kas darbojas mazāk labvēlīgos klimata apstākļos, būtu jāparedz iespēja tajos datos, ko monitorē, pamatojoties uz šo regulu, ietvert konkrētu informāciju saistībā ar kuģa ledus klasi un tā navigāciju ledus apstākļos.

| (16) | Ierosināto MZV sistēmu vajadzētu pieņemt kā regulu, tāpēc ka jaunie noteikumi ir sarežģīti un ļoti tehniski un tāpēc ka ir nepieciešami vienveidīgi, visā Savienībā piemērojami noteikumi, lai atspoguļotu jūras transporta starptautisko būtību, jo paredzams, ka dažādu dalībvalstu ostās ienāks liels daudzums kuģu, un lai atvieglotu īstenošanu visā Savienībā. |
| --- | --- |

(16)

Ierosināto MZV sistēmu vajadzētu pieņemt kā regulu, tāpēc ka jaunie noteikumi ir sarežģīti un ļoti tehniski un tāpēc ka ir nepieciešami vienveidīgi, visā Savienībā piemērojami noteikumi, lai atspoguļotu jūras transporta starptautisko būtību, jo paredzams, ka dažādu dalībvalstu ostās ienāks liels daudzums kuģu, un lai atvieglotu īstenošanu visā Savienībā.

| (17) | Pamatīgas, katram kuģim piemērotas Savienības MZV sistēmas pamatā vajadzētu būt aprēķinam par emisijām no degvielas, kas patērēta reisos uz Savienības ostām un no tām, jo, tā kā kuģu degvielas tilpnes ir ļoti ietilpīgas, degvielas pārdošanas dati nevar sniegt pietiekami precīzas aplēses par degvielas patēriņu konkrētajā kuģošanas rajonā. |
| --- | --- |

(17)

Pamatīgas, katram kuģim piemērotas Savienības MZV sistēmas pamatā vajadzētu būt aprēķinam par emisijām no degvielas, kas patērēta reisos uz Savienības ostām un no tām, jo, tā kā kuģu degvielas tilpnes ir ļoti ietilpīgas, degvielas pārdošanas dati nevar sniegt pietiekami precīzas aplēses par degvielas patēriņu konkrētajā kuģošanas rajonā.

| (18) | Savienības MZV sistēmai vajadzētu aptvert arī citu attiecīgu informāciju, kas ļautu noteikt kuģa efektivitāti vai sīkāk analizēt emisiju veidošanās cēloņus, vienlaikus saglabājot komerciālas vai rūpnieciskas informācijas konfidencialitāti. Tādējādi Savienības MZV sistēma tiktu salāgota ar starptautiskajām iniciatīvām ieviest efektivitātes standartus esošajiem kuģiem, tostarp operatīvajiem pasākumiem, un sekmētu ar informācijas trūkumu saistīto tirgus šķēršļu izskaušanu. |
| --- | --- |

(18)

Savienības MZV sistēmai vajadzētu aptvert arī citu attiecīgu informāciju, kas ļautu noteikt kuģa efektivitāti vai sīkāk analizēt emisiju veidošanās cēloņus, vienlaikus saglabājot komerciālas vai rūpnieciskas informācijas konfidencialitāti. Tādējādi Savienības MZV sistēma tiktu salāgota ar starptautiskajām iniciatīvām ieviest efektivitātes standartus esošajiem kuģiem, tostarp operatīvajiem pasākumiem, un sekmētu ar informācijas trūkumu saistīto tirgus šķēršļu izskaušanu.

| (19) | Lai mazinātu kuģu īpašniekiem un operatoriem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, uzlikto administratīvo slogu un optimizētu MZV sistēmas izmaksu un ieguvumu attiecību, tajā pašā laikā neapdraudot mērķi aptvert lielāko daļu no jūras transporta radītajām siltumnīcefekta gāzu emisijām, MZV noteikumus vajadzētu piemērot tikai lieliem emitētājiem. Pēc sīkas un objektīvas analīzes par Savienības ostās ienākošo un no tām izejošo kuģu lielumu un emisijām tika izvēlēts robežlielums: bruto tonnāža 5 000 t apmērā. Kuģi ar bruto tonnāžu virs 5 000 t veido aptuveni 55 % no kuģiem, kas ienāk Savienības ostās, un tie rada aptuveni 90 % no attiecīgajām emisijām. Šāds nediskriminējošs robežlielums nodrošinātu, ka sistēma aptver pašus nozīmīgākos emitētājus. Zemāks robežlielums radītu lielāku administratīvo slogu, savukārt augstāks robežlielums ierobežotu aptvertās emisijas un līdz ar to MZV sistēmas efektivitāti no vides viedokļa. |
| --- | --- |

(19)

Lai mazinātu kuģu īpašniekiem un operatoriem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, uzlikto administratīvo slogu un optimizētu MZV sistēmas izmaksu un ieguvumu attiecību, tajā pašā laikā neapdraudot mērķi aptvert lielāko daļu no jūras transporta radītajām siltumnīcefekta gāzu emisijām, MZV noteikumus vajadzētu piemērot tikai lieliem emitētājiem. Pēc sīkas un objektīvas analīzes par Savienības ostās ienākošo un no tām izejošo kuģu lielumu un emisijām tika izvēlēts robežlielums: bruto tonnāža 5 000 t apmērā. Kuģi ar bruto tonnāžu virs 5 000 t veido aptuveni 55 % no kuģiem, kas ienāk Savienības ostās, un tie rada aptuveni 90 % no attiecīgajām emisijām. Šāds nediskriminējošs robežlielums nodrošinātu, ka sistēma aptver pašus nozīmīgākos emitētājus. Zemāks robežlielums radītu lielāku administratīvo slogu, savukārt augstāks robežlielums ierobežotu aptvertās emisijas un līdz ar to MZV sistēmas efektivitāti no vides viedokļa.

| (20) | Lai vēl vairāk samazinātu kuģu īpašnieku un operatoru administratīvo slogu, monitoringa noteikumiem būtu jāorientējas uz CO2 kā visnozīmīgāko jūras transporta emitēto siltumnīcefekta gāzi. |
| --- | --- |

(20)

Lai vēl vairāk samazinātu kuģu īpašnieku un operatoru administratīvo slogu, monitoringa noteikumiem būtu jāorientējas uz CO2 kā visnozīmīgāko jūras transporta emitēto siltumnīcefekta gāzi.

| (21) | Noteikumos būtu jāņem vērā esošās prasības un uz kuģiem jau pieejamie dati; tas nozīmē, ka uzņēmumiem būtu jādod iespēja izvēlēties vienu no šādiem četriem monitoringa paņēmieniem: degvielas piegādes pavaddokumenti, degvielas tilpnes monitorings uz kuģa, caurplūduma mērītāji attiecīgos degšanas procesos vai tieši emisiju mērījumi. Katram kuģim īpaši izveidotā monitoringa plānā būtu jādokumentē izvēlētais paņēmiens un jāsniedz sīkākas ziņas par izvēlētā paņēmiena izmantošanu. |
| --- | --- |

(21)

Noteikumos būtu jāņem vērā esošās prasības un uz kuģiem jau pieejamie dati; tas nozīmē, ka uzņēmumiem būtu jādod iespēja izvēlēties vienu no šādiem četriem monitoringa paņēmieniem: degvielas piegādes pavaddokumenti, degvielas tilpnes monitorings uz kuģa, caurplūduma mērītāji attiecīgos degšanas procesos vai tieši emisiju mērījumi. Katram kuģim īpaši izveidotā monitoringa plānā būtu jādokumentē izvēlētais paņēmiens un jāsniedz sīkākas ziņas par izvēlētā paņēmiena izmantošanu.

| (22) | Ikviens uzņēmums, kas visā ziņošanas laikposmā ir atbildīgs par kuģi, kas iesaistīts kuģošanā, būtu jāuzskata par atbildīgu par visiem monitoringa un ziņošanas pienākumiem, kuri rodas saistībā ar minēto ziņošanas laikposmu, tostarp par pienācīgi verificēta emisiju ziņojuma iesniegšanu. Ja uzņēmums mainās, jaunajam uzņēmumam vajadzētu būt atbildīgam tikai par to monitoringa un ziņošanas pienākumu izpildi, kas saistās ar ziņošanas laikposmu, kurā notikusi uzņēmuma maiņa. Lai atvieglotu šo pienākumu izpildi, jaunajam uzņēmumam vajadzētu saņemt pēdējā monitoringa plāna eksemplāru un attiecīgā gadījumā arī atbilstības dokumentu. |
| --- | --- |

(22)

Ikviens uzņēmums, kas visā ziņošanas laikposmā ir atbildīgs par kuģi, kas iesaistīts kuģošanā, būtu jāuzskata par atbildīgu par visiem monitoringa un ziņošanas pienākumiem, kuri rodas saistībā ar minēto ziņošanas laikposmu, tostarp par pienācīgi verificēta emisiju ziņojuma iesniegšanu. Ja uzņēmums mainās, jaunajam uzņēmumam vajadzētu būt atbildīgam tikai par to monitoringa un ziņošanas pienākumu izpildi, kas saistās ar ziņošanas laikposmu, kurā notikusi uzņēmuma maiņa. Lai atvieglotu šo pienākumu izpildi, jaunajam uzņēmumam vajadzētu saņemt pēdējā monitoringa plāna eksemplāru un attiecīgā gadījumā arī atbilstības dokumentu.

| (23) | Pašreizējā posmā Savienības MZV sistēmai nevajadzētu aptvert citas siltumnīcefekta gāzes, klimata pārmaiņu veicinātājus vai gaisa piesārņotājus, lai nevajadzētu izvirzīt prasības uzstādīt mērierīces, kas vēl nav pietiekami uzticamas vai komerciāli pieejamas, jo tas varētu traucēt Savienības MZV sistēmas ieviešanai. |
| --- | --- |

(23)

Pašreizējā posmā Savienības MZV sistēmai nevajadzētu aptvert citas siltumnīcefekta gāzes, klimata pārmaiņu veicinātājus vai gaisa piesārņotājus, lai nevajadzētu izvirzīt prasības uzstādīt mērierīces, kas vēl nav pietiekami uzticamas vai komerciāli pieejamas, jo tas varētu traucēt Savienības MZV sistēmas ieviešanai.

| (24) | SJO Starptautiskā konvencija par kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu (MARPOL) paredz EEDI obligātu piemērošanu jauniem kuģiem un SEEMP izmantošanu visā pasaules flotē. |
| --- | --- |

(24)

SJO Starptautiskā konvencija par kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu (MARPOL) paredz EEDI obligātu piemērošanu jauniem kuģiem un SEEMP izmantošanu visā pasaules flotē.

| (25) | Lai mazinātu kuģu īpašnieku un operatoru administratīvo slogu, ziņošanai un paziņotās informācijas publiskošanai vajadzētu notikt reizi gadā. Ja informāciju par emisijām, degvielas patēriņu un efektivitāti publiskotu tikai kā gada vidējos rādītājus un apkopotus rādītājus, būtu atrisinātas konfidencialitātes problēmas. Lai nodrošinātu to, ka netiek apdraudētas leģitīmas ekonomiskas intereses, kas ir svarīgākas par sabiedrības interesēm attiecībā uz informācijas izpaušanu, izņēmuma gadījumos pēc uzņēmuma lūguma būtu jāpiemēro cits datu apkopojuma līmenis. Komisijai paziņotie dati būtu jāintegrē statistikā, ciktāl minētie dati ir svarīgi Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2012/504/ES (6). |
| --- | --- |

(25)

Lai mazinātu kuģu īpašnieku un operatoru administratīvo slogu, ziņošanai un paziņotās informācijas publiskošanai vajadzētu notikt reizi gadā. Ja informāciju par emisijām, degvielas patēriņu un efektivitāti publiskotu tikai kā gada vidējos rādītājus un apkopotus rādītājus, būtu atrisinātas konfidencialitātes problēmas. Lai nodrošinātu to, ka netiek apdraudētas leģitīmas ekonomiskas intereses, kas ir svarīgākas par sabiedrības interesēm attiecībā uz informācijas izpaušanu, izņēmuma gadījumos pēc uzņēmuma lūguma būtu jāpiemēro cits datu apkopojuma līmenis. Komisijai paziņotie dati būtu jāintegrē statistikā, ciktāl minētie dati ir svarīgi Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2012/504/ES (6).

| (26) | Akreditētu verificētāju veiktai verifikācijai būtu jānodrošina, ka monitoringa plāni un emisiju ziņojumi ir pareizi un atbilst šajā regulā noteiktajām prasībām. Verifikācijas vienkāršošanas labad būtu svarīgi, ka verificētāji pārbauda datu ticamību, paziņotos datus salīdzinādami ar datiem, kas aplēsti, pamatojoties uz kuģa izsekošanas datiem un parametriem. Šādas aplēses varētu nodrošināt Komisija. Lai nodrošinātu objektivitāti, verificētājiem vajadzētu būt neatkarīgiem un kompetentiem tiesību subjektiem, kurus akreditējušas valsts akreditācijas struktūras, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008 (7). |
| --- | --- |

(26)

Akreditētu verificētāju veiktai verifikācijai būtu jānodrošina, ka monitoringa plāni un emisiju ziņojumi ir pareizi un atbilst šajā regulā noteiktajām prasībām. Verifikācijas vienkāršošanas labad būtu svarīgi, ka verificētāji pārbauda datu ticamību, paziņotos datus salīdzinādami ar datiem, kas aplēsti, pamatojoties uz kuģa izsekošanas datiem un parametriem. Šādas aplēses varētu nodrošināt Komisija. Lai nodrošinātu objektivitāti, verificētājiem vajadzētu būt neatkarīgiem un kompetentiem tiesību subjektiem, kurus akreditējušas valsts akreditācijas struktūras, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008 (7).

| (27) | Verificētāja izdots atbilstības dokuments būtu glabājams uz kuģa, lai pierādītu, ka ir izpildīti monitoringa, ziņošanas un verifikācijas pienākumi. Verificētājiem vajadzētu Komisiju informēt par šādu dokumentu izdošanu. |
| --- | --- |

(27)

Verificētāja izdots atbilstības dokuments būtu glabājams uz kuģa, lai pierādītu, ka ir izpildīti monitoringa, ziņošanas un verifikācijas pienākumi. Verificētājiem vajadzētu Komisiju informēt par šādu dokumentu izdošanu.

| (28) | Eiropas Jūras drošības aģentūra (EMSA), veikdama līdzīgus uzdevumus saistībā ar kuģošanas drošību, ir uzkrājusi pieredzi, tāpēc tai saskaņā ar savām pilnvarām būtu jāpalīdz Komisijai, pildot noteiktus uzdevumus. |
| --- | --- |

(28)

Eiropas Jūras drošības aģentūra (EMSA), veikdama līdzīgus uzdevumus saistībā ar kuģošanas drošību, ir uzkrājusi pieredzi, tāpēc tai saskaņā ar savām pilnvarām būtu jāpalīdz Komisijai, pildot noteiktus uzdevumus.

| (29) | Ar MZV sistēmu saistīto pienākumu izpildes pamatā vajadzētu būt esošajiem instrumentiem, proti, tiem, kas izveidoti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/16/EK (8) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/21/EK (9), un informācijai par atbilstības dokumentu izdošanu. Dokuments, kas apliecina kuģa atbilstību monitoringa un ziņošanas pienākumiem, būtu jāiekļauj to sertifikātu un dokumentu sarakstā, kas minēti Direktīvas 2009/16/EK IV pielikumā. |
| --- | --- |

(29)

Ar MZV sistēmu saistīto pienākumu izpildes pamatā vajadzētu būt esošajiem instrumentiem, proti, tiem, kas izveidoti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/16/EK (8) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/21/EK (9), un informācijai par atbilstības dokumentu izdošanu. Dokuments, kas apliecina kuģa atbilstību monitoringa un ziņošanas pienākumiem, būtu jāiekļauj to sertifikātu un dokumentu sarakstā, kas minēti Direktīvas 2009/16/EK IV pielikumā.

| (30) | Dalībvalstīm būtu jācenšas inspicēt kuģus, kuri ienāk to jurisdikcijā esošās ostās un par kuriem nav pieejama ar atbilstības dokumentu saistīta konkrēta informācija. |
| --- | --- |

(30)

Dalībvalstīm būtu jācenšas inspicēt kuģus, kuri ienāk to jurisdikcijā esošās ostās un par kuriem nav pieejama ar atbilstības dokumentu saistīta konkrēta informācija.

| (31) | Ja šīs regulas noteikumi netiek pildīti, par to būtu jāpiemēro sankcijas. Dalībvalstīm būtu jānosaka noteikumi par minētajām sankcijām. Minētajām sankcijām vajadzētu būt iedarbīgām, samērīgām un atturošām. |
| --- | --- |

(31)

Ja šīs regulas noteikumi netiek pildīti, par to būtu jāpiemēro sankcijas. Dalībvalstīm būtu jānosaka noteikumi par minētajām sankcijām. Minētajām sankcijām vajadzētu būt iedarbīgām, samērīgām un atturošām.

| (32) | Ir lietderīgi paredzēt iespēju kuģi izraidīt, ja tas nav izpildījis monitoringa un ziņošanas prasības vairāk nekā divos vai vairākos secīgos ziņošanas laikposmos un gadījumos, kad ar citiem izpildes pasākumiem nav izdevies panākt atbilstību. Šāds pasākums būtu jāpiemēro tā, lai dotu iespēju saprātīgā laikposmā labot neizpildes stāvokli. |
| --- | --- |

(32)

Ir lietderīgi paredzēt iespēju kuģi izraidīt, ja tas nav izpildījis monitoringa un ziņošanas prasības vairāk nekā divos vai vairākos secīgos ziņošanas laikposmos un gadījumos, kad ar citiem izpildes pasākumiem nav izdevies panākt atbilstību. Šāds pasākums būtu jāpiemēro tā, lai dotu iespēju saprātīgā laikposmā labot neizpildes stāvokli.

| (33) | Dalībvalstīm, kuru teritorijā nav jūras ostu un kurām nav kuģu, kas kuģo ar to karogu un ietilpst šīs regulas darbības jomā, vai kuras ir slēgušas savus valsts kuģu reģistrus, vajadzētu būt iespējai atkāpties no tiem šīs regulas noteikumiem, kas skar sankcijas, kamēr vien nav šādu kuģu, kas kuģotu ar to karogu. |
| --- | --- |

(33)

Dalībvalstīm, kuru teritorijā nav jūras ostu un kurām nav kuģu, kas kuģo ar to karogu un ietilpst šīs regulas darbības jomā, vai kuras ir slēgušas savus valsts kuģu reģistrus, vajadzētu būt iespējai atkāpties no tiem šīs regulas noteikumiem, kas skar sankcijas, kamēr vien nav šādu kuģu, kas kuģotu ar to karogu.

| (34) | Savienības MZV sistēmai būtu jākalpo par paraugu, lai varētu ieviest globālu MZV sistēmu. Priekšroka būtu dodama globālai MZV sistēmai, tāpēc ka to varētu uzskatīt par efektīvāku, jo tās tvērums ir plašāks. Šajā kontekstā un lai sekmētu, ka SJO tiek izstrādāti starptautiski noteikumi par jūras transporta radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju, Komisijai būtu regulāri jāsniedz SJO un citām attiecīgām starptautiskām struktūrām attiecīga informācija par šīs regulas īstenošanu un būtu jāiesniedz SJO attiecīgi priekšlikumi. Kad būs panākta vienošanās par globālu MZV sistēmu, Komisijai būtu jāpārskata Savienības MZV sistēma, lai to salāgotu ar globālo MZV sistēmu. |
| --- | --- |

(34)

Savienības MZV sistēmai būtu jākalpo par paraugu, lai varētu ieviest globālu MZV sistēmu. Priekšroka būtu dodama globālai MZV sistēmai, tāpēc ka to varētu uzskatīt par efektīvāku, jo tās tvērums ir plašāks. Šajā kontekstā un lai sekmētu, ka SJO tiek izstrādāti starptautiski noteikumi par jūras transporta radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju, Komisijai būtu regulāri jāsniedz SJO un citām attiecīgām starptautiskām struktūrām attiecīga informācija par šīs regulas īstenošanu un būtu jāiesniedz SJO attiecīgi priekšlikumi. Kad būs panākta vienošanās par globālu MZV sistēmu, Komisijai būtu jāpārskata Savienības MZV sistēma, lai to salāgotu ar globālo MZV sistēmu.

| (35) | Lai ņemtu vērā attiecīgus starptautiskus noteikumus un starptautiskus un Eiropas standartus, kā arī tehnoloģijas un zinātnes attīstības norises, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz to, lai pārskatītu kuģu CO2 emisiju monitoringa un ziņošanas zināmus tehniskus aspektus un sīkāk precizētu noteikumus par emisiju ziņojumu verificēšanas darbībām un verificētāju akreditēšanas metodēm. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētus aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(35)

Lai ņemtu vērā attiecīgus starptautiskus noteikumus un starptautiskus un Eiropas standartus, kā arī tehnoloģijas un zinātnes attīstības norises, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz to, lai pārskatītu kuģu CO2 emisiju monitoringa un ziņošanas zināmus tehniskus aspektus un sīkāk precizētu noteikumus par emisiju ziņojumu verificēšanas darbībām un verificētāju akreditēšanas metodēm. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētus aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (36) | Lai nodrošinātu, ka tiek paredzēti vienveidīgi nosacījumi standartizētu veidlapu izmantošanai CO2 emisiju monitoringam un citai attiecīgai informācijai, automatizēto sistēmu izmantošanai un standartizētu elektronisku veidlapu izmantošanai, lai saskanīgi ziņotu par CO2 emisijām un citu attiecīgu informāciju Komisijai un attiecīgajām karoga valstu iestādēm un lai noteiktu tehniskos noteikumus, ar kuriem paredz piemērojamos parametrus kuģu kategorijām, kas nav pasažieru kuģi, ro-ro un konteinerkuģi, un šo parametru pārskatīšanai, īstenošanas pilnvaras vajadzētu uzticēt Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 182/2011 (10). |
| --- | --- |

(36)

Lai nodrošinātu, ka tiek paredzēti vienveidīgi nosacījumi standartizētu veidlapu izmantošanai CO2 emisiju monitoringam un citai attiecīgai informācijai, automatizēto sistēmu izmantošanai un standartizētu elektronisku veidlapu izmantošanai, lai saskanīgi ziņotu par CO2 emisijām un citu attiecīgu informāciju Komisijai un attiecīgajām karoga valstu iestādēm un lai noteiktu tehniskos noteikumus, ar kuriem paredz piemērojamos parametrus kuģu kategorijām, kas nav pasažieru kuģi, ro-ro un konteinerkuģi, un šo parametru pārskatīšanai, īstenošanas pilnvaras vajadzētu uzticēt Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 182/2011 (10).

| (37) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, CO2 emisiju no kuģiem monitoringu, ziņošanu un verificēšanu, kas būtu pirmais solis pakāpeniskā siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas procesā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo jūras transports pēc būtības ir starptautisks, bet tā mēroga un iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(37)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, CO2 emisiju no kuģiem monitoringu, ziņošanu un verificēšanu, kas būtu pirmais solis pakāpeniskā siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas procesā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo jūras transports pēc būtības ir starptautisks, bet tā mēroga un iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (38) | MZV sistēmas izveidošanas noteikumiem vajadzētu būt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (11) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (12). |
| --- | --- |

(38)

MZV sistēmas izveidošanas noteikumiem vajadzētu būt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (11) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (12).

| (39) | Šai regulai būtu jāstājas spēkā 2015. gada 1. jūlijā, lai nodrošinātu, ka dalībvalstīm un ieinteresētajām pusēm ir pietiekami daudz laika, lai veiktu pasākumus, kas nepieciešami šīs regulas efektīvai piemērošanai, pirms 2018. gada 1. janvārī sācies pirmais ziņošanas laikposms, |
| --- | --- |

(39)

Šai regulai būtu jāstājas spēkā 2015. gada 1. jūlijā, lai nodrošinātu, ka dalībvalstīm un ieinteresētajām pusēm ir pietiekami daudz laika, lai veiktu pasākumus, kas nepieciešami šīs regulas efektīvai piemērošanai, pirms 2018. gada 1. janvārī sācies pirmais ziņošanas laikposms,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Lai veicinātu jūras transporta radīto oglekļa dioksīda (CO2) emisiju rentablu samazināšanu, ar šo regulu paredz noteikumus par precīzu monitoringu, ziņošanu un verifikāciju par CO2 emisijām un citu attiecīgu informāciju no kuģiem, kas ienāk dalībvalstu jurisdikcijā esošās ostās, uzturas tajās un iziet no tām.

2. pants

Darbības joma

1.   Regulu piemēro kuģiem ar bruto tonnāžu virs 5 000 t attiecībā uz CO2 emisijām, kas radušās minēto kuģu reisos no to pēdējās ienākšanas ostas uz dalībvalsts jurisdikcijā esošu ienākšanas ostu, reisos no dalībvalsts jurisdikcijā esošas ienākšanas ostas uz nākamo ienākšanas ostu, kā arī dalībvalsts jurisdikcijā esošās ienākšanas ostās.

2.   Šo regulu nepiemēro karakuģiem, jūras spēku palīgkuģiem, zvejas un zivju apstrādes kuģiem, vienkāršas konstrukcijas koka kuģiem, kuģiem, kuru kustību nenodrošina mehāniski līdzekļi, vai nekomerciāli izmantotiem valsts dienesta kuģiem.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “CO2 emisijas” ir CO2 izplūde atmosfērā no kuģiem; |
| --- | --- |

a)

“CO2 emisijas” ir CO2 izplūde atmosfērā no kuģiem;

| b) | “ienākšanas osta” ir osta, kurā kuģis ienāk, lai iekrautu vai izkrautu kravu vai uzņemtu vai izsēdinātu pasažierus, tātad ienāk vienīgi ar mērķi uzpildīt degvielu, papildināt krājumus, mainīt apkalpi, ieiet dokā vai veikt remontu kuģim un/vai tā iekārtām, ienāk ostā, jo kuģim ir vajadzīga palīdzība vai tas ir briesmās, ienāk, lai veiktu pārkraušanu no kuģa uz kuģi ārpus ostām, un ienāk ar vienīgo mērķi patverties no nelabvēlīgiem laika apstākļiem, vai ja tas nepieciešams saistībā ar meklēšanas un glābšanas darbībām; |
| --- | --- |

b)

“ienākšanas osta” ir osta, kurā kuģis ienāk, lai iekrautu vai izkrautu kravu vai uzņemtu vai izsēdinātu pasažierus, tātad ienāk vienīgi ar mērķi uzpildīt degvielu, papildināt krājumus, mainīt apkalpi, ieiet dokā vai veikt remontu kuģim un/vai tā iekārtām, ienāk ostā, jo kuģim ir vajadzīga palīdzība vai tas ir briesmās, ienāk, lai veiktu pārkraušanu no kuģa uz kuģi ārpus ostām, un ienāk ar vienīgo mērķi patverties no nelabvēlīgiem laika apstākļiem, vai ja tas nepieciešams saistībā ar meklēšanas un glābšanas darbībām;

| c) | “reiss” ir jebkura kuģa kustība, kura sākas vai beidzas ienākšanas ostā un kuras mērķis ir komerciālos nolūkos pārvadāt pasažierus vai kravu; |
| --- | --- |

c)

“reiss” ir jebkura kuģa kustība, kura sākas vai beidzas ienākšanas ostā un kuras mērķis ir komerciālos nolūkos pārvadāt pasažierus vai kravu;

| d) | “uzņēmums” ir kuģa īpašnieks vai jebkura cita organizācija vai persona, piemēram, pārvaldnieks vai bezapkalpes kuģa fraktētājs, kas no kuģa īpašnieka pārņēmis atbildību par kuģa darbību; |
| --- | --- |

d)

“uzņēmums” ir kuģa īpašnieks vai jebkura cita organizācija vai persona, piemēram, pārvaldnieks vai bezapkalpes kuģa fraktētājs, kas no kuģa īpašnieka pārņēmis atbildību par kuģa darbību;

| e) | “bruto tonnāža” (BT) ir bruto tonnāža, kuru aprēķina saskaņā ar tonnāžas mērīšanas noteikumiem, kas ir iekļauti Starptautiskās konvencijas par kuģu tilpības mērīšanu, kuru Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO) pieņēma 1969. gada 23. jūnijā Londonā, 1. pielikumā vai jebkurā konvencijā, kas to aizstāj; |
| --- | --- |

e)

“bruto tonnāža” (BT) ir bruto tonnāža, kuru aprēķina saskaņā ar tonnāžas mērīšanas noteikumiem, kas ir iekļauti Starptautiskās konvencijas par kuģu tilpības mērīšanu, kuru Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO) pieņēma 1969. gada 23. jūnijā Londonā, 1. pielikumā vai jebkurā konvencijā, kas to aizstāj;

| f) | “verificētājs” ir tiesību subjekts, kas veic verifikāciju un ko akreditējusi valsts akreditācijas struktūra saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 765/2008 un šo regulu; |
| --- | --- |

f)

“verificētājs” ir tiesību subjekts, kas veic verifikāciju un ko akreditējusi valsts akreditācijas struktūra saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 765/2008 un šo regulu;

| g) | “verifikācija” ir verificētāja veiktas darbības, lai izvērtētu, vai uzņēmuma iesniegtie dokumenti atbilst šīs regulas prasībām; |
| --- | --- |

g)

“verifikācija” ir verificētāja veiktas darbības, lai izvērtētu, vai uzņēmuma iesniegtie dokumenti atbilst šīs regulas prasībām;

| h) | “atbilstības dokuments” ir ar konkrētu kuģi saistīts dokuments, ko verificētājs ir izdevis uzņēmumam un ar ko apliecina, ka minētais kuģis konkrētā ziņošanas laikposmā ir ievērojis šajā regulā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

h)

“atbilstības dokuments” ir ar konkrētu kuģi saistīts dokuments, ko verificētājs ir izdevis uzņēmumam un ar ko apliecina, ka minētais kuģis konkrētā ziņošanas laikposmā ir ievērojis šajā regulā noteiktās prasības;

| i) | “cita attiecīga informācija” ir informācija, kas saistīta ar CO2 emisijām, kuras rada degvielas patēriņš, un ar kuģu pārvadāšanas darbu un energoefektivitāti, un kas dod iespēju analizēt emisiju tendences un novērtēt kuģu veiktspēju; |
| --- | --- |

i)

“cita attiecīga informācija” ir informācija, kas saistīta ar CO2 emisijām, kuras rada degvielas patēriņš, un ar kuģu pārvadāšanas darbu un energoefektivitāti, un kas dod iespēju analizēt emisiju tendences un novērtēt kuģu veiktspēju;

| j) | “emisijas faktors” ir siltumnīcefekta gāzu vidējā emisijas intensitāte attiecībā pret avota plūsmas darbības datiem, pieņemot, ka degšanā notiek pilnīga oksidācija un visās citās ķīmiskajās reakcijās notiek pilnīga konversija; |
| --- | --- |

j)

“emisijas faktors” ir siltumnīcefekta gāzu vidējā emisijas intensitāte attiecībā pret avota plūsmas darbības datiem, pieņemot, ka degšanā notiek pilnīga oksidācija un visās citās ķīmiskajās reakcijās notiek pilnīga konversija;

| k) | “nenoteiktība” ir parametrs, kas saistīts ar daudzuma noteikšanas rezultātu un kas raksturo vērtību izkliedi, kuru pamatoti varētu attiecināt uz konkrēto daudzumu, ņemot vērā sistemātisku un nejaušu faktoru ietekmi, kuru izsaka procentos, un kas apraksta vidējās vērtības ticamības intervālu ar 95 % varbūtību, ņemot vērā vērtību sadalījuma asimetriju; |
| --- | --- |

k)

“nenoteiktība” ir parametrs, kas saistīts ar daudzuma noteikšanas rezultātu un kas raksturo vērtību izkliedi, kuru pamatoti varētu attiecināt uz konkrēto daudzumu, ņemot vērā sistemātisku un nejaušu faktoru ietekmi, kuru izsaka procentos, un kas apraksta vidējās vērtības ticamības intervālu ar 95 % varbūtību, ņemot vērā vērtību sadalījuma asimetriju;

| l) | “konservatīvs” nozīmē, ka ir definēts pieņēmumu kopums, lai nodrošinātu, ka ikgadējās emisijas netiek novērtētas par zemu vai attālums vai pārvadātās kravas apjoms netiek novērtēts par augstu; |
| --- | --- |

l)

“konservatīvs” nozīmē, ka ir definēts pieņēmumu kopums, lai nodrošinātu, ka ikgadējās emisijas netiek novērtētas par zemu vai attālums vai pārvadātās kravas apjoms netiek novērtēts par augstu;

| m) | “ziņošanas laikposms” ir viens kalendārais gads, kura laikā ir jāveic CO2 emisiju monitorings un par tām jāziņo. Attiecībā uz reisiem, kas sākas un beidzas divos dažādos kalendārajos gados, monitoringa un ziņošanas datus uzskaita attiecīgajā pirmajā kalendārajā gadā; |
| --- | --- |

m)

“ziņošanas laikposms” ir viens kalendārais gads, kura laikā ir jāveic CO2 emisiju monitorings un par tām jāziņo. Attiecībā uz reisiem, kas sākas un beidzas divos dažādos kalendārajos gados, monitoringa un ziņošanas datus uzskaita attiecīgajā pirmajā kalendārajā gadā;

| n) | “kuģis pie piestātnes” ir dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā droši pietauvots vai noenkurots kuģis, kamēr tajā tiek iekrauta vai izkrauta krava vai tas tiek izmantots par viesnīcu, ietverot laiku, kas nav saistīts ar kravas darbībām; |
| --- | --- |

n)

“kuģis pie piestātnes” ir dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā droši pietauvots vai noenkurots kuģis, kamēr tajā tiek iekrauta vai izkrauta krava vai tas tiek izmantots par viesnīcu, ietverot laiku, kas nav saistīts ar kravas darbībām;

| o) | “ledus klase” ir apzīmējums, ko kuģim piešķir karoga valsts kompetentās valsts iestādes vai attiecīgās valsts atzīta organizācija, norādot, ka kuģis ir piemērots navigācijai ledus apstākļos. |
| --- | --- |

o)

“ledus klase” ir apzīmējums, ko kuģim piešķir karoga valsts kompetentās valsts iestādes vai attiecīgās valsts atzīta organizācija, norādot, ka kuģis ir piemērots navigācijai ledus apstākļos.

II NODAĻA

MONITORINGS UN ZIŅOŠANA

1. iedaļa

MONITORINGA UN ZIŅOŠANAS PRINCIPI UN METODES

4. pants

Monitoringa un ziņošanas vispārīgie principi

1.   Saskaņā ar 8. līdz 12. pantu uzņēmumi attiecībā uz katru no to kuģiem veic monitoringu un ziņošanas laikposmā ziņo par attiecīgajiem parametriem. Minēto monitoringu un ziņošanu tie veic visās kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošās ostās un par jebkuriem reisiem uz kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošu ostu vai no tās.

2.   Monitorings un ziņošana ir pilnīgi un aptver degvielas sadedzināšanā radušās CO2 emisijas, kamēr kuģi ir jūrā, kā arī pie piestātnes. Uzņēmumi veic atbilstīgus pasākumus, lai nepieļautu, ka ziņošanas laikposmā rodas kādi datu iztrūkumi.

3.   Monitorings un ziņošana ir konsekventa un laika gaitā salīdzināma. Minētajā nolūkā uzņēmumi izmanto tās pašas monitoringa metodoloģijas un datu kopumus, ņemot vērā verificētāja izvērtētas izmaiņas.

4.   Uzņēmumi monitoringa datus, tostarp pieņēmumus, atsauces, emisijas faktorus un darbības datus, iegūst, reģistrē, apkopo, analizē un dokumentē pārredzami, lai verificētājam būtu iespējams reproducēt CO2 emisiju noteikšanu.

5.   Uzņēmumi nodrošina, ka CO2 emisiju noteikšana nav ne sistemātiski, ne apzināti nepareiza. Tie apzina un samazina nepareizību avotus.

6.   Uzņēmumi iespēju robežās nodrošina monitorējamo un ziņojamo CO2 emisiju datu integritāti.

7.   Ieteikumus, kas ir ietverti verifikācijas ziņojumos, kuri sagatavoti, ievērojot 13. panta 3. vai 4. punktu, uzņēmumi cenšas ņemt vērā, pēc tam veicot monitoringu un ziņošanu.

5. pants

Monitoringa metodes attiecībā uz CO2 emisijām un cita attiecīga informācija

1.   Šīs regulas 4. panta 1., 2. un 3. punkta nolūkā uzņēmumi par katru savu kuģi nosaka CO2 emisijas saskaņā ar jebkuru no I pielikumā izklāstītajām metodēm un monitorē citu attiecīgu informāciju saskaņā ar II pielikumā izklāstītajiem noteikumiem vai kas pieņemti, ievērojot to.

2.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 23. pantu, lai grozītu I pielikumā izklāstītās metodes un II pielikumā izklāstītos noteikumus nolūkā ņemt vērā attiecīgus starptautiskus noteikumus un starptautiskus un Eiropas standartus. Komisija tiek arī pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 23. pantu, lai grozītu I un II pielikumu nolūkā precizēt tajos iekļautos monitoringa metožu elementus, ņemot vērā tehnoloģijas un zinātnes attīstības norises.

2. iedaļa

MONITORINGA PLĀNS

6. pants

Monitoringa plāna saturs un iesniegšana

1.   Līdz 2017. gada 31. augustam uzņēmumi verificētājiem iesniedz monitoringa plānu par katru uzņēmuma kuģi, kurā norādīta izvēlētā CO2 emisiju monitoringa un ziņošanas metode un cita attiecīga informācija.

2.   Neatkarīgi no 1. punkta par kuģiem, uz kuriem šī regula pirmo reizi attiecināma pēc 2017. gada 31. augusta, uzņēmums iesniedz monitoringa plānu verificētājam bez liekas kavēšanās un ne vēlāk kā divus mēnešus pēc katra kuģa pirmās ienākšanas kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā.

3.   Monitoringa plāns sastāv no pilnīgas un pārredzamas dokumentācijas par attiecīgā kuģa monitoringa metodi, un tajā ir ietverti vismaz turpmāk norādītie elementi:

| a) | kuģa identifikācijas dati un tips, ietverot kuģa vārdu, tā SJO identifikācijas numuru, pieraksta ostu vai piederības ostu un kuģa īpašnieka nosaukumu; |
| --- | --- |

a)

kuģa identifikācijas dati un tips, ietverot kuģa vārdu, tā SJO identifikācijas numuru, pieraksta ostu vai piederības ostu un kuģa īpašnieka nosaukumu;

| b) | uzņēmuma nosaukums un kontaktpersonas adrese, tālruņa numurs un e-pasta adrese; |
| --- | --- |

b)

uzņēmuma nosaukums un kontaktpersonas adrese, tālruņa numurs un e-pasta adrese;

| c) | apraksts par šādiem uz kuģa esošajiem CO2 emisijas avotiem: galvenajiem dzinējiem, palīgdzinējiem, gāzes turbīnām, katliem un inertās gāzes ģeneratoriem, un par izmantotajiem degvielas veidiem; |
| --- | --- |

c)

apraksts par šādiem uz kuģa esošajiem CO2 emisijas avotiem: galvenajiem dzinējiem, palīgdzinējiem, gāzes turbīnām, katliem un inertās gāzes ģeneratoriem, un par izmantotajiem degvielas veidiem;

| d) | to procedūru, sistēmu un pienākumu apraksts, kas izmantoti CO2 emisiju avotu saraksta atjaunināšanai ziņošanas laikposmā; |
| --- | --- |

d)

to procedūru, sistēmu un pienākumu apraksts, kas izmantoti CO2 emisiju avotu saraksta atjaunināšanai ziņošanas laikposmā;

| e) | procedūru apraksts, ko izmanto, lai uzraudzītu, vai reisu saraksts ir pilnīgs; |
| --- | --- |

e)

procedūru apraksts, ko izmanto, lai uzraudzītu, vai reisu saraksts ir pilnīgs;

| f) | apraksts par kuģa degvielas patēriņa monitoringa procedūrām, tostarp:






  i) | metode, kas izvēlēta no tām, kas izklāstītas I pielikumā, lai aprēķinātu katra CO2 emisijas avota degvielas patēriņu, tostarp attiecīgā gadījumā izmantoto mērinstrumentu apraksts; |
| --- | --- | --- |

f)

apraksts par kuģa degvielas patēriņa monitoringa procedūrām, tostarp:

i)

metode, kas izvēlēta no tām, kas izklāstītas I pielikumā, lai aprēķinātu katra CO2 emisijas avota degvielas patēriņu, tostarp attiecīgā gadījumā izmantoto mērinstrumentu apraksts;

| ii) | procedūras uzpildītās degvielas un tilpnēs jau esošās degvielas daudzuma mērīšanai, izmantoto mērinstrumentu apraksts un attiecīgā gadījumā procedūras, ko izmanto ar mērījumiem saistītās informācijas reģistrēšanai, izguvei, nosūtīšanai un glabāšanai; |
| --- | --- |

ii)

procedūras uzpildītās degvielas un tilpnēs jau esošās degvielas daudzuma mērīšanai, izmantoto mērinstrumentu apraksts un attiecīgā gadījumā procedūras, ko izmanto ar mērījumiem saistītās informācijas reģistrēšanai, izguvei, nosūtīšanai un glabāšanai;

| iii) | metode, kas izvēlēta, lai attiecīgā gadījumā noteiktu blīvumu; |
| --- | --- |

iii)

metode, kas izvēlēta, lai attiecīgā gadījumā noteiktu blīvumu;

| iv) | procedūra, lai nodrošinātu, ka degvielas mērījumu kopējā nenoteiktība atbilst šīs regulas prasībām, ja iespējams, atsaucoties uz valsts tiesību aktiem, punktiem līgumos ar klientiem vai degvielas piegādātāju precizitātes standartiem; |
| --- | --- |

iv)

procedūra, lai nodrošinātu, ka degvielas mērījumu kopējā nenoteiktība atbilst šīs regulas prasībām, ja iespējams, atsaucoties uz valsts tiesību aktiem, punktiem līgumos ar klientiem vai degvielas piegādātāju precizitātes standartiem;

| g) | atsevišķi emisijas faktori, ko izmanto katram degvielas tipam, vai – ja izmanto alternatīvas degvielas – metodoloģijas emisijas faktoru noteikšanai, tostarp paraugu ņemšanas metodoloģija, analīžu metodes un izmantoto laboratoriju apraksts ar ISO 17025 akreditāciju, ja tāda ir; |
| --- | --- |

g)

atsevišķi emisijas faktori, ko izmanto katram degvielas tipam, vai – ja izmanto alternatīvas degvielas – metodoloģijas emisijas faktoru noteikšanai, tostarp paraugu ņemšanas metodoloģija, analīžu metodes un izmantoto laboratoriju apraksts ar ISO 17025 akreditāciju, ja tāda ir;

| h) | procedūru apraksts, ko izmanto darbības datu noteikšanai katram reisam, tostarp:






  i) | procedūras, pienākumi un datu avoti attāluma noteikšanai un reģistrēšanai; |
| --- | --- | --- |

h)

procedūru apraksts, ko izmanto darbības datu noteikšanai katram reisam, tostarp:

i)

procedūras, pienākumi un datu avoti attāluma noteikšanai un reģistrēšanai;

| ii) | procedūras, pienākumi, formulas un datu avoti pārvadātās kravas un attiecīgā gadījumā – pasažieru skaita noteikšanai un reģistrēšanai; |
| --- | --- |

ii)

procedūras, pienākumi, formulas un datu avoti pārvadātās kravas un attiecīgā gadījumā – pasažieru skaita noteikšanai un reģistrēšanai;

| iii) | procedūras, pienākumi, formulas un datu avoti jūrā pavadītā laika (starp iziešanas ostu un pienākšanas ostu) noteikšanai un reģistrēšanai; |
| --- | --- |

iii)

procedūras, pienākumi, formulas un datu avoti jūrā pavadītā laika (starp iziešanas ostu un pienākšanas ostu) noteikšanai un reģistrēšanai;

| i) | metodes apraksts, ko izmanto aizstājējdatu noteikšanai, lai novērstu datu nepilnības; |
| --- | --- |

i)

metodes apraksts, ko izmanto aizstājējdatu noteikšanai, lai novērstu datu nepilnības;

| j) | pārskata diagramma, kurā detalizēti reģistrēt pilnīgu pārskata vēsturi. |
| --- | --- |

j)

pārskata diagramma, kurā detalizēti reģistrēt pilnīgu pārskata vēsturi.

4.   Monitoringa plānā var ietvert arī informāciju par kuģa ledus klasi un/vai procedūrām, pienākumiem, formulām un datu avotiem noietā attāluma un jūrā pavadītā laika noteikšanai un reģistrēšanai, kuģojot ledus apstākļos.

5.   Uzņēmumi izmanto standartizētus monitoringa plānus, kuru pamatā ir veidlapas. Minētās veidlapas, tostarp tehniskos noteikumus to vienādai piemērošanai, nosaka Komisija, izmantojot īstenošanas aktus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

7. pants

Izmaiņas monitoringa plānā

1.   Uzņēmumi regulāri un vismaz reizi gadā pārbauda, vai kuģa monitoringa plāns atspoguļo kuģa raksturlielumus un funkcionēšanu un vai monitoringa metodoloģiju varētu pilnveidot.

2.   Uzņēmumi izmaina monitoringa plānu jebkurā no šādām situācijām:

| a) | ja mainās uzņēmums; |
| --- | --- |

a)

ja mainās uzņēmums;

| b) | ja rodas jaunas CO2 emisijas, ko izraisa jauni emisijas avoti vai jaunas degvielas izmantošana, kas vēl nav ietverti monitoringa plānā; |
| --- | --- |

b)

ja rodas jaunas CO2 emisijas, ko izraisa jauni emisijas avoti vai jaunas degvielas izmantošana, kas vēl nav ietverti monitoringa plānā;

| c) | ja mainās datu pieejamība, jo tiek izmantoti jauni mērinstrumentu tipi, jaunas paraugu ņemšanas metodes vai analīzes metodes, vai citu iemeslu dēļ, un tas var ietekmēt CO2 emisiju noteikšanas precizitāti; |
| --- | --- |

c)

ja mainās datu pieejamība, jo tiek izmantoti jauni mērinstrumentu tipi, jaunas paraugu ņemšanas metodes vai analīzes metodes, vai citu iemeslu dēļ, un tas var ietekmēt CO2 emisiju noteikšanas precizitāti;

| d) | ja dati, kas iegūti ar izmantoto monitoringa metodi, ir atzīti par nepareiziem; |
| --- | --- |

d)

ja dati, kas iegūti ar izmantoto monitoringa metodi, ir atzīti par nepareiziem;

| e) | ja jebkura monitoringa plāna daļa ir identificēta kā tāda, kas neatbilst šīs regulas prasībām un uzņēmumam tā ir jāpārskata, ievērojot 13. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

e)

ja jebkura monitoringa plāna daļa ir identificēta kā tāda, kas neatbilst šīs regulas prasībām un uzņēmumam tā ir jāpārskata, ievērojot 13. panta 1. punktu.

3.   Uzņēmumi verificētājiem bez liekas kavēšanās paziņo jebkurus priekšlikumus monitoringa plāna izmainīšanai.

4.   Izmaiņas monitoringa plānā saskaņā ar šā panta 2. punkta b), c) un d) apakšpunktu izvērtē verificētājs saskaņā ar 13. panta 1. punktu. Pēc izvērtējuma verificētājs paziņo uzņēmumam, vai minētās izmaiņas ir atbilstīgas.

3. iedaļa

CO2 EMISIJU UN CITAS ATTIECĪGAS INFORMĀCIJAS MONITORINGS

8. pants

Darbību monitorings ziņošanas laikposmā

No 2018. gada 1. janvāra uzņēmumi, pamatojoties uz monitoringa plānu, kas ir izvērtēts saskaņā ar 13. panta 1. punktu, veic katra kuģa CO2 emisiju monitoringu gan par katru reisu, gan par gadu, izmantojot attiecīgu metodi CO2 emisiju noteikšanai, kas ir viena no I pielikuma B daļā noteiktajām metodēm, un aprēķinot CO2 emisijas saskaņā ar I pielikuma A daļu.

9. pants

Monitorings par katru reisu

1.   Pamatojoties uz monitoringa plānu, kas izvērtēts saskaņā ar 13. panta 1. punktu, par katru kuģi, kas ienāk dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā vai iziet no tās, un par katru reisu uz vai no tās uzņēmumi saskaņā ar I pielikuma A daļu un II pielikuma A daļu veic monitoringu attiecībā uz šādiem parametriem:

| a) | iznākšanas osta un ienākšanas osta, ietverot iznākšanas un ienākšanas datumu un laiku; |
| --- | --- |

a)

iznākšanas osta un ienākšanas osta, ietverot iznākšanas un ienākšanas datumu un laiku;

| b) | katra patērētā degvielas veida daudzums un emisijas faktors kopā; |
| --- | --- |

b)

katra patērētā degvielas veida daudzums un emisijas faktors kopā;

| c) | emitētais CO2; |
| --- | --- |

c)

emitētais CO2;

| d) | noietais attālums; |
| --- | --- |

d)

noietais attālums;

| e) | jūrā pavadītais laiks; |
| --- | --- |

e)

jūrā pavadītais laiks;

| f) | pārvadātā krava; |
| --- | --- |

f)

pārvadātā krava;

| g) | pārvadāšanas darbs. |
| --- | --- |

g)

pārvadāšanas darbs.

Uzņēmumi attiecīgā gadījumā var veikt monitoringu saistībā ar informāciju par kuģa ledus klasi un navigāciju ledus apstākļos.

2.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta un neskarot 10. pantu, kompāniju atbrīvo no pienākuma par katru reisu veikt monitoringu attiecībā uz šā panta 1. punktā minēto informāciju saistībā ar konkrētu kuģi, ja:

| a) | visi kuģa reisi ziņošanas laikposmā vai nu sākas, vai beidzas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā; vai |
| --- | --- |

a)

visi kuģa reisi ziņošanas laikposmā vai nu sākas, vai beidzas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā; vai

| b) | kuģis saskaņā ar tā grafiku ziņošanas laikposmā veic vairāk nekā 300 reisu. |
| --- | --- |

b)

kuģis saskaņā ar tā grafiku ziņošanas laikposmā veic vairāk nekā 300 reisu.

10. pants

Monitorings par gadu

Pamatojoties uz monitoringa plānu, kas izvērtēts saskaņā ar 13. panta 1. punktu, katram kuģim par katru kalendāro gadu uzņēmumi veic monitoringu saskaņā ar I pielikuma A daļu un II pielikuma B daļu attiecībā uz šādiem parametriem:

| a) | katra patērētā degvielas veida kopējais daudzums un emisijas faktors; |
| --- | --- |

a)

katra patērētā degvielas veida kopējais daudzums un emisijas faktors;

| b) | šīs regulas darbības jomā ietvertā emitētā CO2 kopējais daudzums; |
| --- | --- |

b)

šīs regulas darbības jomā ietvertā emitētā CO2 kopējais daudzums;

| c) | CO2 emisiju kopējais daudzums no visiem reisiem starp dalībvalsts jurisdikcijā esošām ostām; |
| --- | --- |

c)

CO2 emisiju kopējais daudzums no visiem reisiem starp dalībvalsts jurisdikcijā esošām ostām;

| d) | CO2 emisiju kopējais daudzums no visiem reisiem, kas sākušies dalībvalsts jurisdikcijā esošās ostās; |
| --- | --- |

d)

CO2 emisiju kopējais daudzums no visiem reisiem, kas sākušies dalībvalsts jurisdikcijā esošās ostās;

| e) | CO2 emisiju kopējais daudzums no visiem reisiem uz dalībvalsts jurisdikcijā esošām ostām; |
| --- | --- |

e)

CO2 emisiju kopējais daudzums no visiem reisiem uz dalībvalsts jurisdikcijā esošām ostām;

| f) | CO2 emisijas, kas radušās pie piestātnes dalībvalsts jurisdikcijā esošās ostās; |
| --- | --- |

f)

CO2 emisijas, kas radušās pie piestātnes dalībvalsts jurisdikcijā esošās ostās;

| g) | kopējais noietais attālums; |
| --- | --- |

g)

kopējais noietais attālums;

| h) | kopējais jūrā pavadītais laiks; |
| --- | --- |

h)

kopējais jūrā pavadītais laiks;

| i) | kopējais pārvadāšanas darbs; |
| --- | --- |

i)

kopējais pārvadāšanas darbs;

| j) | vidējā energoefektivitāte. |
| --- | --- |

j)

vidējā energoefektivitāte.

Uzņēmumi attiecīgā gadījumā var veikt monitoringu saistībā ar informāciju par kuģa ledus klasi un navigāciju ledus apstākļos.

Uzņēmumi var arī veikt monitoringu par patērēto degvielu un emitēto CO2, diferencējot uz citu monitoringa plānā definētu kritēriju pamata.

4. iedaļa

ZIŅOŠANA

11. pants

Emisiju ziņojuma saturs

1.   No 2019. gada uzņēmumi Komisijai un attiecīgo karoga valstu iestādēm līdz katra gada 30. aprīlim par katru to pārziņā esošo kuģi iesniedz emisiju ziņojumu par CO2 emisijām un citu attiecīgo informāciju attiecībā uz visu ziņošanas laikposmu, kuru verificētājs verificējis kā apmierinošu saskaņā ar 13. pantu.

2.   Ja tiek mainīts uzņēmums, jaunais uzņēmums nodrošina, ka katrs tā pārziņā esošais kuģis atbilst šīs regulas prasībām par visu ziņošanas laikposmu, kura laikā tas uzņēmas atbildību par attiecīgo kuģi.

3.   Emisiju ziņojumos uzņēmumi ietver šādu informāciju:

| a) | kuģa un uzņēmuma identifikācijas dati, tostarp:






  i) | kuģa vārds; |
| --- | --- | --- |

a)

kuģa un uzņēmuma identifikācijas dati, tostarp:

i)

kuģa vārds;

| ii) | SJO identifikācijas numurs; |
| --- | --- |

ii)

SJO identifikācijas numurs;

| iii) | kuģa pieraksta osta vai piederības osta; |
| --- | --- |

iii)

kuģa pieraksta osta vai piederības osta;

| iv) | kuģa ledus klase, ja tā iekļauta monitoringa plānā; |
| --- | --- |

iv)

kuģa ledus klase, ja tā iekļauta monitoringa plānā;

| v) | kuģa tehniskā efektivitāte (attiecīgā gadījumā projektētās energoefektivitātes indekss (EEDI) vai aplēstā indeksa vērtība (EIV) saskaņā ar SJO Rezolūciju MEPC.215 (63)); |
| --- | --- |

v)

kuģa tehniskā efektivitāte (attiecīgā gadījumā projektētās energoefektivitātes indekss (EEDI) vai aplēstā indeksa vērtība (EIV) saskaņā ar SJO Rezolūciju MEPC.215 (63));

| vi) | kuģa īpašnieka nosaukums; |
| --- | --- |

vi)

kuģa īpašnieka nosaukums;

| vii) | kuģa īpašnieka adrese un tā galvenā darījumdarbības vieta; |
| --- | --- |

vii)

kuģa īpašnieka adrese un tā galvenā darījumdarbības vieta;

| viii) | uzņēmuma nosaukums (ja nav kuģa īpašnieks); |
| --- | --- |

viii)

uzņēmuma nosaukums (ja nav kuģa īpašnieks);

| ix) | uzņēmuma adrese (ja nav kuģa īpašnieks) un galvenā darījumdarbības vieta; |
| --- | --- |

ix)

uzņēmuma adrese (ja nav kuģa īpašnieks) un galvenā darījumdarbības vieta;

| x) | kontaktpersonas adrese, tālruņa numurs un e-pasta adrese; |
| --- | --- |

x)

kontaktpersonas adrese, tālruņa numurs un e-pasta adrese;

| b) | tā verificētāja identitāte, kas izvērtējis emisiju ziņojumu; |
| --- | --- |

b)

tā verificētāja identitāte, kas izvērtējis emisiju ziņojumu;

| c) | informācija par izmantoto monitoringa metodi un attiecīgo nenoteiktības līmeni; |
| --- | --- |

c)

informācija par izmantoto monitoringa metodi un attiecīgo nenoteiktības līmeni;

| d) | parametru ikgadējā monitoringa rezultāti saskaņā ar 10. pantu. |
| --- | --- |

d)

parametru ikgadējā monitoringa rezultāti saskaņā ar 10. pantu.

12. pants

Emisiju ziņojuma formāts

1.   Emisiju ziņojumu iesniedz, izmantojot automatizētas sistēmas un datu apmaiņas formātus, ietverot elektroniskas veidlapas.

2.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, nosaka tehniskos noteikumus, ar kuriem nosaka datu apmaiņas formātus, elektroniskās veidlapas. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

III NODAĻA

VERIFIKĀCIJA UN AKREDITĀCIJA

13. pants

Verifikācijas darbību joma un verifikācijas ziņojums

1.   Verificētājs izvērtē monitoringa plāna atbilstību 6. un 7. pantā noteiktajām prasībām. Ja verificētāja izvērtējumā tiek atklāta neatbilstība minētajām prasībām, attiecīgais uzņēmums attiecīgi savu monitoringa plānu pārskata un pirms ziņošanas laikposma sākuma iesniedz pārskatīto plānu verificētāja galīgajam izvērtējumam. Uzņēmums ar verificētāju vienojas par termiņu, kas vajadzīgs, lai izdarītu minētās pārskatīšanas. Minētais termiņš nekādā gadījumā nevar būt vēlāk par ziņošanas laikposma sākumu.

2.   Verificētājs izvērtē emisiju ziņojuma atbilstību prasībām, kas noteiktas 8. līdz 12. pantā un I un II pielikumā.

Jo īpaši verificētājs izvērtē, vai emisiju ziņojumā norādītās CO2 emisijas un cita attiecīgā informācija ir noteikta saskaņā ar 8., 9. un 10. pantu un monitoringa plānu.

3.   Ja verifikācijas izvērtējumā ar verificētāja pienācīgu pārliecību secināts, ka emisiju ziņojumā nav būtisku nepatiesu apgalvojumu, verificētājs izdod verifikācijas ziņojumu, apliecinot, ka emisiju ziņojums ir verificēts kā apmierinošs. Verifikācijas ziņojumā norāda visus jautājumus, kas attiecas uz verificētāja veikto darbu.

4.   Ja verifikācijas izvērtējumā ir secināts, ka emisiju ziņojumā ir nepatiesi apgalvojumi vai neatbilstības šīs regulas prasībām, verificētājs par to savlaicīgi informē uzņēmumu. Uzņēmums tad izlabo nepatiesos apgalvojumus vai novērš neatbilstības, lai verifikācijas procesu varētu laikus pabeigt, un verificētājam iesniedz pārskatīto emisiju ziņojumu un visu citu informāciju, kas bija vajadzīga identificēto neatbilstību novēršanai. Verificētājs savā verifikācijas ziņojumā norāda, vai uzņēmums ir izlabojis verifikācijas izvērtējuma laikā konstatētos nepatiesos apgalvojumus vai neatbilstības. Ja paziņotie nepatiesie apgalvojumi vai neatbilstības nav izlaboti un ja tie atsevišķi vai kopā rada būtiskus nepatiesus apgalvojumus, verificētājs izdod verifikācijas ziņojumu, kurā norāda, ka emisiju ziņojums neatbilst šai regulai.

14. pants

Verificētāju vispārīgie pienākumi un principi

1.   Verificētājs ir neatkarīgs no uzņēmuma vai kuģa operatora un sabiedrības interesēs veic darbības, kas prasītas saskaņā ar šo regulu. Minētajā nolūkā ne verificētājs, ne kāda tās pašas juridiskās personas daļa nav uzņēmums vai kuģa operators, vai uzņēmuma īpašnieks, ne tiem pieder, un verificētājam nav tādu sakaru ar uzņēmumu, kas varētu ietekmēt tā neatkarību un objektivitāti.

2.   Verificējot emisiju ziņojumu un uzņēmuma izmantotās monitoringa procedūras, verificētājs izvērtē monitoringa sistēmu un paziņoto datu un ar CO2 emisijām saistītās informācijas uzticamību, ticamību un pareizību, jo īpaši šādus datus:

| a) | degvielas patēriņa attiecināšana uz reisiem; |
| --- | --- |

a)

degvielas patēriņa attiecināšana uz reisiem;

| b) | ziņotie degvielas patēriņa dati un attiecīgie mērījumi un aprēķini; |
| --- | --- |

b)

ziņotie degvielas patēriņa dati un attiecīgie mērījumi un aprēķini;

| c) | emisijas faktoru izvēle un izmantošana; |
| --- | --- |

c)

emisijas faktoru izvēle un izmantošana;

| d) | kopējo CO2 emisiju noteikšanā veiktie aprēķini; |
| --- | --- |

d)

kopējo CO2 emisiju noteikšanā veiktie aprēķini;

| e) | energoefektivitātes noteikšanā veiktie aprēķini. |
| --- | --- |

e)

energoefektivitātes noteikšanā veiktie aprēķini.

3.   Verificētājs saskaņā ar 12. pantu iesniegtos emisiju ziņojumus izskata tikai tad, ja uzticami un ticami dati un informācija dod iespēju CO2 emisijas noteikt ar pietiekami lielu noteiktības pakāpi un ja ir nodrošināts, ka:

| a) | ziņotie dati ir saskanīgi saistībā ar aplēstajiem datiem, kuru pamatā ir kuģu izsekošanas dati un parametri, piemēram, uzstādīto dzinēju jauda; |
| --- | --- |

a)

ziņotie dati ir saskanīgi saistībā ar aplēstajiem datiem, kuru pamatā ir kuģu izsekošanas dati un parametri, piemēram, uzstādīto dzinēju jauda;

| b) | ziņotie dati nesatur pretrunas, jo īpaši, ja salīdzina gadā iepirktās degvielas kopējo daudzumu katram kuģim un kopējo degvielas patēriņu reisos; |
| --- | --- |

b)

ziņotie dati nesatur pretrunas, jo īpaši, ja salīdzina gadā iepirktās degvielas kopējo daudzumu katram kuģim un kopējo degvielas patēriņu reisos;

| c) | datu vākšana ir notikusi saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem; un |
| --- | --- |

c)

datu vākšana ir notikusi saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem; un

| d) | attiecīgie kuģa reģistri ir pilnīgi un konsekventi. |
| --- | --- |

d)

attiecīgie kuģa reģistri ir pilnīgi un konsekventi.

15. pants

Verifikācijas procedūras

1.   Verificētājs identificē iespējamos riskus saistībā ar monitoringa un ziņošanas procesu, ziņotās CO2 emisijas salīdzinādams ar aplēstajiem datiem, kuru pamatā ir kuģu izsekošanas dati un parametri, piemēram, uzstādīto dzinēju jauda. Ja konstatē būtiskas novirzes, verificētājs veic sīkāku analīzi.

2.   Verificētājs identificē iespējamos riskus saistībā ar dažādiem aprēķināšanas posmiem, izvērtēdams visus datu avotus un izmantotās metodoloģijas.

3.   Verificētājs ņem vērā visas efektīvās riska kontroles metodes, ko uzņēmums izmantojis, lai samazinātu nenoteiktības līmeni, kas saistīts ar pareizību, kura ir specifiska izmantotajām monitoringa metodēm.

4.   Uzņēmums sniedz verificētājam jebkādu papildu informāciju, kas tam ļauj realizēt verifikācijas procedūras. Verificētājs verifikācijas procesa laikā var veikt izlases veida pārbaudes, lai noteiktu ziņoto datu un informācijas uzticamību.

5.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 23. pantu, lai sīkāk precizētu šajā regulā minēto verifikācijas darbību noteikumus. Pieņemot šos aktus, Komisija ņem vērā III pielikuma A daļā izklāstītos elementus. Minētajos deleģētajos aktos ietverto noteikumu pamatā ir 14. pantā paredzētie verifikācijas principi un attiecīgi starptautiski atzīti standarti.

16. pants

Verificētāju akreditācija

1.   Verificētāju, kas izvērtē monitoringa plānus un emisiju ziņojumus un izdod verifikācijas ziņojumus un atbilstības dokumentus, kas minēti šajā regulā, šīs regulas darbības jomā ietilpstošu darbību veikšanai akreditē valsts akreditācijas struktūra saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 765/2008.

2.   Ja šajā regulā nav paredzēti konkrēti noteikumi par verificētāju akreditāciju, piemēro attiecīgos Regulas (EK) Nr. 765/2008 noteikumus.

3.   Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 23. pantu, lai sīkāk precizētu verificētāju akreditācijas metodes. Pieņemot minētos aktus, Komisija ņem vērā III pielikuma B daļā izklāstītos elementus. Minētajos deleģētajos aktos ietverto metožu pamatā ir 14. pantā paredzētie verifikācijas principi un attiecīgi starptautiski atzīti standarti.

IV NODAĻA

ATBILSTĪBA UN INFORMĀCIJAS PUBLICĒŠANA

17. pants

Atbilstības dokuments

1.   Ja emisiju ziņojums atbilst 11. līdz 15. pantā un I un II pielikumā noteiktajām prasībām, verificētājs, pamatojoties uz verifikācijas ziņojumu, attiecīgajam kuģim izdod atbilstības dokumentu.

2.   Atbilstības dokuments satur šādu informāciju:

| a) | kuģa identifikācija (vārds, SJO identifikācijas numurs, pieraksta osta vai piederības osta); |
| --- | --- |

a)

kuģa identifikācija (vārds, SJO identifikācijas numurs, pieraksta osta vai piederības osta);

| b) | kuģa īpašnieka nosaukums, adrese un galvenā darījumdarbības vieta; |
| --- | --- |

b)

kuģa īpašnieka nosaukums, adrese un galvenā darījumdarbības vieta;

| c) | verificētāja identitāte; |
| --- | --- |

c)

verificētāja identitāte;

| d) | atbilstības dokumenta izdošanas datums, derīguma laikposms un ziņošanas laikposms, uz kuru tas attiecas. |
| --- | --- |

d)

atbilstības dokumenta izdošanas datums, derīguma laikposms un ziņošanas laikposms, uz kuru tas attiecas.

3.   Atbilstības dokumenti ir derīgi 18 mēnešus pēc ziņošanas laikposma beigām.

4.   Verificētājs par atbilstības dokumenta izdošanu nekavējoties informē Komisiju un karoga valsts iestādi. Verificētājs pārsūta 2. punktā minēto informāciju, izmantojot automatizētas sistēmas un datu apmaiņas formātus, tostarp elektroniskas veidlapas.

5.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, nosaka tehniskos noteikumus datu apmaiņas formātiem, tostarp elektroniskās veidlapas. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

18. pants

Pienākums uz kuģa turēt derīgu atbilstības dokumentu

Līdz tā gada 30. jūnijam, kas seko ziņošanas laikposma beigām, uz kuģiem, kas ienāk vai atrodas kādas dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā vai iziet no tās un kas minētajā ziņošanas laikposmā ir devušies reisos, ir derīgs atbilstības dokuments.

19. pants

Monitoringa un ziņošanas prasību pildīšana un inspekcijas

1.   Pamatojoties uz informāciju, kas publicēta saskaņā ar 21. panta 1. punktu, katra dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka kuģi, kas kuģo ar tās karogu, pilda 8. līdz 12. pantā noteiktās monitoringa un ziņošanas prasības. Dalībvalstis par šādas izpildes apliecinājumu uzskata faktu, ka parattiecīgo kuģi saskaņā ar 17. panta 4. punktu ir izdots atbilstības dokuments.

2.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka jebkāda kuģa inspekcija tās jurisdikcijā esošā ostā, kuru veic saskaņā ar Direktīvu 2009/16/EK, ietver pārbaudi, vai uz kuģa ir derīgs atbilstības dokuments.

3.   Attiecībā uz katru kuģi, par kuru 21. panta 2. punkta i) un j) apakšpunktā minētā informācija nav pieejama, laikā, kad tas ienāk dalībvalsts jurisdikcijā esošā ostā, attiecīgā dalībvalsts var pārbaudīt, vai uz kuģa ir derīgs atbilstības dokuments.

20. pants

Sankcijas, informācijas apmaiņa un izraidīšanas rīkojums

1.   Dalībvalstis izveido sankciju sistēmu par 8. līdz 12. pantā paredzēto monitoringa un ziņošanas pienākumu nepildīšanu un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētās sankcijas tiek piemērotas. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas. Dalībvalstis minētos noteikumus paziņo Komisijai līdz 2017. gada 1. jūlijam, kā arī bez kavēšanās paziņo Komisijai par jebkādiem turpmākiem grozījumiem.

2.   Dalībvalstis iedibina efektīvu informācijas apmaiņu un efektīvu sadarbību starp valsts iestādēm, kas atbild par atbilstības nodrošināšanu monitoringa un ziņošanas pienākumiem, vai – attiecīgā gadījumā – iestādēm, kam uzticētas sankciju procedūras. Par jebkādas dalībvalsts sankciju procedūrām pret konkrētu kuģi paziņo Komisijai, Eiropas Jūras drošības aģentūrai (EMSA), pārējām dalībvalstīm un attiecīgajai karoga valstij.

3.   Kuģiem, kas monitoringa un ziņošanas prasības nav pildījuši vairāk nekā divus vai vairākus secīgus ziņošanas laikposmus, ja ar citiem izpildes pasākumiem nav izdevies panākt atbilstību, ienākšanas ostas dalībvalsts kompetentā iestāde var izdot izraidīšanas rīkojumu, par ko paziņo Komisijai, EMSA, pārējām dalībvalstīm un attiecīgajai karoga valstij. Ja ir izdots šāds izraidīšanas rīkojums, katra dalībvalsts attiecīgajam kuģim liedz ienākt jebkurā savā ostā, līdz uzņēmums ir izpildījis monitoringa un ziņošanas pienākumus saskaņā ar 11. un 18. pantu. Minēto pienākumu izpildi apliecina paziņojums par derīgu atbilstības dokumentu kompetentajai valsts iestādei, kas izdevusi izraidīšanas rīkojumu. Šis punkts neskar starptautiskos jūrniecības noteikumus, ko piemēro briesmās esošu kuģu gadījumā.

4.   Kuģa īpašniekam vai operatoram vai tā pārstāvim dalībvalstīs ir tiesības saņemt efektīvu tiesību aizsardzību tiesā pret izraidīšanas rīkojumu, un ienākšanas ostas dalībvalsts kompetentā iestāde to pienācīgi informē par minēto. Šim nolūkam dalībvalstis izveido un uztur piemērotas procedūras.

5.   Jebkura dalībvalsts, kuras teritorijā nav jūras ostu un kura ir slēgusi savu valsts kuģu reģistru vai tai nav kuģu, kas kuģo ar tās karogu un ietilpst šīs regulas darbības jomā, un kamēr vien nav tādu kuģu, kas kuģotu ar tās karogu, var atkāpties no šā panta noteikumiem. Jebkura dalībvalsts, kas ir iecerējusi izmantot minēto atkāpi, par to paziņo Komisijai vēlākais 2015. gada 1. jūlijā. Komisijai dara zināmas arī jebkādas turpmākās izmaiņas.

21. pants

Informācijas publicēšana un Komisijas ziņojums

1.   Līdz katra gada 30. jūnijam Komisija publisko informāciju par CO2 emisijām, kas paziņota saskaņā ar 11. pantu, kā arī šā panta 2. punktā izklāstīto informāciju.

2.   Informācijā, kas jādara publiski pieejama, Komisija iekļauj:

| a) | kuģa identifikāciju (vārds, SJO identifikācijas numurs, pieraksta osta vai piederības osta); |
| --- | --- |

a)

kuģa identifikāciju (vārds, SJO identifikācijas numurs, pieraksta osta vai piederības osta);

| b) | kuģa tehnisko efektivitāti (attiecīgā gadījumā EEDI vai EIV); |
| --- | --- |

b)

kuģa tehnisko efektivitāti (attiecīgā gadījumā EEDI vai EIV);

| c) | gada CO2 emisijas; |
| --- | --- |

c)

gada CO2 emisijas;

| d) | kopējo gada degvielas patēriņu reisos; |
| --- | --- |

d)

kopējo gada degvielas patēriņu reisos;

| e) | gada vidējo degvielas patēriņu un CO2 emisijas attiecībā pret attālumu, kas noiets reisos; |
| --- | --- |

e)

gada vidējo degvielas patēriņu un CO2 emisijas attiecībā pret attālumu, kas noiets reisos;

| f) | gada vidējo degvielas patēriņu un CO2 emisijas attiecībā pret noieto attālumu un pārvadāto kravu reisos; |
| --- | --- |

f)

gada vidējo degvielas patēriņu un CO2 emisijas attiecībā pret noieto attālumu un pārvadāto kravu reisos;

| g) | gada kopējo jūrā pavadīto laiku; |
| --- | --- |

g)

gada kopējo jūrā pavadīto laiku;

| h) | monitoringam izmantoto metodi; |
| --- | --- |

h)

monitoringam izmantoto metodi;

| i) | atbilstības dokumenta izdošanas datumu un derīguma termiņu; |
| --- | --- |

i)

atbilstības dokumenta izdošanas datumu un derīguma termiņu;

| j) | tā verificētāja identitāti, kas izvērtējis emisiju ziņojumu; |
| --- | --- |

j)

tā verificētāja identitāti, kas izvērtējis emisiju ziņojumu;

| k) | visu citu informāciju, par kuru saskaņā ar 10. pantu brīvprātīgi veikts monitorings un ziņošana. |
| --- | --- |

k)

visu citu informāciju, par kuru saskaņā ar 10. pantu brīvprātīgi veikts monitorings un ziņošana.

3.   Ja īpašu apstākļu dēļ saskaņā ar 2. punktu veicamā apkopoto datu kategorijas izpaušana, kas nav saistīta ar CO2 emisijām, izņēmuma kārtā apdraudētu tādu komerciālu interešu aizsardzību, kas jāaizsargā kā leģitīmas ekonomiskas intereses, kuras ir svarīgākas par sabiedrības interesēm attiecībā uz izpaušanu, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1367/2006 (13), pēc uzņēmuma lūguma piemēro citu konkrēto datu apkopojuma līmeni, lai aizsargātu šādas intereses. Ja nav iespējams piemērot citu apkopojuma līmeni, Komisija nedara minētos datus publiski pieejamus.

4.   Komisija publicē gada ziņojumu par jūras transporta CO2 emisijām un citu attiecīgu informāciju, tostarp apkopotus un izskaidrotus rezultātus, lai informētu sabiedrību un ļautu veikt jūras transporta CO2 emisiju un energoefektivitātes izvērtējumu attiecībā uz izmēru, kuģu tipu, darbībām vai ikvienu citu kategoriju, ko uzskata par atbilstīgu.

5.   Komisija reizi divos gados izvērtē jūras transporta nozares kopējo ietekmi uz globālo klimatu, tostarp attiecībā uz ar CO2 nesaistītām emisijām vai sekām.

6.   Savu pilnvaru satvarā EMSA palīdz Komisijai darbā, lai izpildītu šo pantu un šīs regulas 12.un 17. pantu, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (14).

V NODAĻA

STARPTAUTISKĀ SADARBĪBA

22. pants

Starptautiskā sadarbība

1.   Komisija regulāri informē SJO un citas attiecīgas starptautiskas struktūras par šīs regulas īstenošanu, neskarot kompetenču sadalījumu vai lēmumu pieņemšanas procedūras, kā paredzēts Līgumos.

2.   Komisija un attiecīgā gadījumā dalībvalstis uztur tehniska rakstura informācijas apmaiņu ar trešām valstīm, jo īpaši par monitoringa metožu turpmāku pilnveidošanu, ziņošanas organizēšanu un emisiju ziņojumu verifikāciju.

3.   Gadījumā, ja ir panākta starptautiska vienošanās par siltumnīcefekta gāzu emisiju globālu monitoringa, ziņošanas un verifikācijas sistēmu vai par globāliem pasākumiem, lai samazinātu jūras transporta siltumnīcefekta gāzu emisijas, Komisija šo regulu pārskata un attiecīgā gadījumā ierosina grozījumus šajā regulā, lai nodrošinātu saskaņošanu ar minēto starptautisko vienošanos.

VI NODAĻA

DELEĢĒTĀS UN ĪSTENOŠANAS PILNVARAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

23. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. Ir īpaši būtiski, lai Komisija ievērotu parasto praksi un pirms minēto deleģēto aktu pieņemšanas apspriestos ar ekspertiem, tostarp dalībvalstu ekspertiem.

2.   Pilnvaras pieņemt 5. panta 2. punktā, 15. panta 5. punktā un 16. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2015. gada 1. jūlija. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 5. panta 2. punktā, 15. panta 5. punktā un 16. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 5. panta 2. punktu, 15. panta 5. punktu un 16. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisijai par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

24. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 525/2013 (15) 26. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. Ja komiteja nesniedz atzinumu, Komisija nepieņem īstenošanas akta projektu, un piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešo daļu.

25. pants

Grozījumi Direktīvā 2009/16/EK

Direktīvas 2009/16/EK IV pielikumā sniegtajā sarakstā pievieno šādu punktu:

| “50. | Atbilstības dokuments, ko izdod saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... (16)
   (17) (... gada ...) par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK. |
| --- | --- |

“50.

Atbilstības dokuments, ko izdod saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... (16)
   (17) (... gada ...) par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK.

26. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā 2015. gada 1. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, ...

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 67, 6.3.2014., 170. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2014. gada 16. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2015. gada 5. marta nostāja pirmajā lasījumā. Eiropas Parlamenta ... nostāja.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/29/EK (2009. gada 23. aprīlis), ar ko Direktīvu 2003/87/EK groza, lai uzlabotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (OV L 140, 5.6.2009., 63. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 406/2009/EK (2009. gada 23. aprīlis) par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadam (OV L 140, 5.6.2009., 136. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1386/2013/ES (2013. gada 20. novembris) par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” (OV L 354, 28.12.2013., 171. lpp.).

5

(6)  Komisijas Lēmums 2012/504/ES (2012. gada 17. septembris) par Eurostat (OV L 251, 18.9.2012., 49. lpp.).

6

Eurostat

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 765/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93 (OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/16/EK (2009. gada 23. aprīlis) par ostas valsts kontroli (OV L 131, 28.5.2009., 57. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/21/EK (2009. gada 23. aprīlis) par karoga valstij noteikto prasību ievērošanu (OV L 131, 28.5.2009., 132. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1367/2006 (2006. gada 6. septembris) par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1406/2002 (2002. gada 27. jūnijs) par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 525/2013 (2013. gada 21. maijs) par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai valstu un Savienības līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām un par Lēmuma Nr. 280/2004/EK atcelšanu (OV L 165, 18.6.2013., 13. lpp.).

15

(16)  OV ...”.

16

(17)  Šīs regulas numurs un datums un zemsvītras piezīmē tās pilnais nosaukums un OV atsauce.

17

---

I PIELIKUMS

CO2 emisiju monitoringa metodes

A.   CO2 EMISIJU APRĒĶINĀŠANA (9. PANTS)

Aprēķinot CO2 emisijas, uzņēmumi piemēro šādu formulu:

| | degvielas patēriņš × emisijas faktors |
| --- | --- |

degvielas patēriņš × emisijas faktors

| | Degvielas patēriņš ietver degvielu, ko patērē galvenie dzinēji, palīgdzinēji, gāzes turbīnas, katli un inertās gāzes ģeneratori. |
| --- | --- |

Degvielas patēriņš ietver degvielu, ko patērē galvenie dzinēji, palīgdzinēji, gāzes turbīnas, katli un inertās gāzes ģeneratori.

| | Degvielas patēriņu ostās pie piestātnes aprēķina atsevišķi. |
| --- | --- |

Degvielas patēriņu ostās pie piestātnes aprēķina atsevišķi.

Principā izmanto degvielu emisijas faktoru standartvērtības, izņemot, ja uzņēmums nolemj izmantot datus par degvielas kvalitāti, kas norādīti degvielas piegādes pavaddokumentos (DPP) un ko izmanto, lai pierādītu atbilstību piemērojamiem noteikumiem par sēra emisijām.

Minētās emisijas faktoru standartvērtības balstās uz jaunākajām pieejamām Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) vērtībām. Minētās vērtības var atvasināt no Komisijas Regulas (ES) Nr. 601/2012 (1) VI pielikuma.

Attiecīgus emisijas faktorus piemēro attiecībā uz biodegvielām un alternatīvām nefosilām degvielām.

B.   CO2 EMISIJU NOTEIKŠANAS METODES

Monitoringa plānā uzņēmums norāda, kāda monitoringa metode jāizmanto, lai aprēķinātu degvielas patēriņu katram tā pārziņā esošam kuģim, un nodrošina, ka tad, kad metode ir izvēlēta, to piemēro konsekventi.

Izmanto faktisko degvielas patēriņu katrā reisā, ko aprēķina ar vienu no šādām metodēm:

| a) | degvielas piegādes pavaddokuments (DPP) un periodiska degvielas tilpņu inventarizācija; |
| --- | --- |

a)

degvielas piegādes pavaddokuments (DPP) un periodiska degvielas tilpņu inventarizācija;

| b) | degvielas tilpnes monitorings uz kuģa; |
| --- | --- |

b)

degvielas tilpnes monitorings uz kuģa;

| c) | caurplūdes mērītāji attiecīgajiem sadegšanas procesiem; |
| --- | --- |

c)

caurplūdes mērītāji attiecīgajiem sadegšanas procesiem;

| d) | tieši CO2 emisiju mērījumi. |
| --- | --- |

d)

tieši CO2 emisiju mērījumi.

Var izmantot jebkādu minēto metožu kombināciju, kad verificētājs tās izvērtējis, ja tādējādi tiek uzlabota mērījuma kopējā precizitāte.

1.   A metode. DPP un periodiska degvielas tilpņu inventarizācija

Šīs metodes pamatā ir degvielas daudzums un tips, kā definēts DPP, kombinācijā ar periodisku degvielas tilpņu inventarizāciju, pamatojoties uz tilpņu rādījumu nolasījumiem. Laikposmā patērētā degviela ir laikposma sākumā tilpnē esošā degviela plus piegādātā degviela, mīnus laikposma beigās pieejamā degviela un laikā starp laikposma sākumu un beigām no tilpnes izsūknētā degviela.

Laikposms ir laiks starp divām ienākšanām ostā vai ostā pavadītais laiks. Ir jānorāda šajā laikposmā izmantotās degvielas tips un sēra saturs.

Šo metodi neizmanto, ja uz kuģa nav pieejams DPP, īpaši tad, ja kravu izmanto kā degvielu, piemēram, sašķidrinātas dabasgāzes (SDG) tvaikus.

DPP izmantošana ir obligāta saskaņā ar pašreizējiem MARPOL VI pielikuma noteikumiem, un attiecīgā dokumentācija jāglabā uz kuģa trīs gadus pēc degvielas piegādes, un tai jābūt viegli pieejamai. Periodiska kuģa degvielas tilpņu inventarizācija balstās uz degvielas tilpņu rādījumu nolasījumiem. Attiecībā uz katru tilpni tiek izmantotas tilpņu tabulas, lai noteiktu apjomu degvielas tilpnes nolasījuma brīdī. Ar DPP saistīto nenoteiktību norāda monitoringa plānā. Degvielas tilpņu rādījumus nolasa ar atbilstīgām metodēm, piemēram, automatizētām sistēmām, zondēšanu un iegremdējamām mērlentēm. Tilpnes zondēšanas metodi un ar to saistīto nenoteiktību norāda monitoringa plānā.

Ja iepildītās degvielas daudzums vai degvielas daudzums, kas paliek tilpnēs, ir noteikts tilpuma vienībās, kas izteiktas litros, uzņēmums pārrēķina šo daudzumu no tilpuma uz masu, izmantojot faktiskā blīvuma vērtības. Faktisko blīvumu uzņēmums nosaka ar kādu no šiem paņēmieniem:

| a) | izmantojot uz kuģa esošas mērīšanas sistēmas; |
| --- | --- |

a)

izmantojot uz kuģa esošas mērīšanas sistēmas;

| b) | izmantojot blīvumu, ko izmērījis degvielas piegādātājs, iepildot degvielu tilpnēs, un kas reģistrēts degvielas rēķinā vai DPP. |
| --- | --- |

b)

izmantojot blīvumu, ko izmērījis degvielas piegādātājs, iepildot degvielu tilpnēs, un kas reģistrēts degvielas rēķinā vai DPP.

Faktisko blīvumu izsaka kilogramos uz litru un nosaka piemērojamai temperatūrai konkrētā mērījumā. Ja faktiskās blīvuma vērtības nav pieejamas, piemēro attiecīgā degvielas tipa standarta blīvuma koeficientu, kad to izvērtējis verificētājs.

2.   B metode. Degvielas tilpnes monitorings uz kuģa

Šīs metodes pamatā ir visu uz kuģa esošo degvielas tilpņu rādījumu nolasījumi. Tilpņu rādījumus nolasa katru dienu, kad kuģis atrodas jūrā, un katru reizi, kad kuģa tilpnēs iepilda degvielu vai no tām izsūknē degvielu.

Laikposmā patērētā degviela ir tilpnes degvielas līmeņa kumulatīvās variācijas starp diviem nolasījumiem.

Laikposms ir laiks starp divām ienākšanām ostā vai ostā pavadītais laiks. Ir jānorāda šajā laikposmā izmantotās degvielas tips un sēra saturs.

Degvielas tilpņu rādījumus nolasa ar atbilstīgām metodēm, piemēram, automatizētām sistēmām, zondēšanu un iegremdējamām mērlentēm. Tilpnes zondēšanas metodi un ar to saistīto nenoteiktību norāda monitoringa plānā.

Ja iepildītās degvielas daudzums vai degvielas daudzums, kas paliek tilpnēs, ir noteikts tilpuma vienībās, kas izteiktas litros, uzņēmums pārrēķina šo daudzumu no tilpuma uz masu, izmantojot faktiskā blīvuma vērtības. Faktisko blīvumu uzņēmums nosaka ar kādu no šiem paņēmieniem:

| a) | izmantojot uz kuģa esošas mērīšanas sistēmas; |
| --- | --- |

a)

izmantojot uz kuģa esošas mērīšanas sistēmas;

| b) | izmantojot blīvumu, ko izmērījis degvielas piegādātājs, iepildot degvielu tilpnēs, un kas reģistrēts degvielas rēķinā vai DPP; |
| --- | --- |

b)

izmantojot blīvumu, ko izmērījis degvielas piegādātājs, iepildot degvielu tilpnēs, un kas reģistrēts degvielas rēķinā vai DPP;

| c) | izmantojot blīvumu, kas izmērīts pārbaudes analīzē akreditētā degvielas pārbaužu laboratorijā – ja dati ir pieejami. |
| --- | --- |

c)

izmantojot blīvumu, kas izmērīts pārbaudes analīzē akreditētā degvielas pārbaužu laboratorijā – ja dati ir pieejami.

Faktisko blīvumu izsaka kilogramos uz litru un nosaka piemērojamai temperatūrai konkrētā mērījumā. Ja faktiskās blīvuma vērtības nav pieejamas, piemēro attiecīgā degvielas tipa standarta blīvuma koeficientu, kad to izvērtējis verificētājs.

3.   C metode. Caurplūdes mērītāji attiecīgajiem sadegšanas procesiem

Metodes pamatā ir degvielas plūsmu mērījumi uz kuģa. Lai noteiktu degvielas patēriņu konkrētā laikposmā, summē datus no visiem caurplūdes mērītājiem, kas piesaistīti attiecīgajiem CO2 emisijas avotiem.

Laikposms ir laiks starp divām ienākšanām ostā vai ostā pavadītais laiks. Ir jāveic šajā laikposmā izmantotās degvielas tipa un sēra satura monitorings.

Izmantotās kalibrēšanas metodes un ar izmantotiem caurplūdes mērītājiem saistītu nenoteiktību norāda monitoringa plānā.

Ja patērētās degvielas daudzums ir noteikts tilpuma vienībās, kas izteiktas litros, uzņēmums pārrēķina šo daudzumu no tilpuma uz masu, izmantojot faktiskā blīvuma vērtības. Faktisko blīvumu uzņēmums nosaka ar kādu no šiem paņēmieniem:

| a) | izmantojot uz kuģa esošas mērīšanas sistēmas; |
| --- | --- |

a)

izmantojot uz kuģa esošas mērīšanas sistēmas;

| b) | izmantojot blīvumu, ko izmērījis degvielas piegādātājs, iepildot degvielu tilpnēs, un kas reģistrēts degvielas rēķinā vai DPP. |
| --- | --- |

b)

izmantojot blīvumu, ko izmērījis degvielas piegādātājs, iepildot degvielu tilpnēs, un kas reģistrēts degvielas rēķinā vai DPP.

Faktisko blīvumu izsaka kilogramos uz litru un nosaka piemērojamai temperatūrai konkrētā mērījumā. Ja faktiskās blīvuma vērtības nav pieejamas, piemēro attiecīgā degvielas tipa standarta blīvuma koeficientu, kad to izvērtējis verificētājs.

4.   D metode. Tieši CO2 emisiju mērījumi

Tiešos CO2 emisiju mērījumus var izmantot reisos un tādu CO2 emisiju mērīšanai, kas rodas dalībvalstu jurisdikcijā esošās ostās. Emitētais CO2 ietver CO2, ko emitējuši galvenie dzinēji, palīgdzinēji, gāzes turbīnas, katli un inertās gāzes ģeneratori. Ja ziņošanai par kuģi izmanto šo metodi, kuģa degvielas patēriņu aprēķina, izmantojot izmērītās CO2 emisijas un attiecīgajai degvielai piemērojamo emisijas faktoru.

Šīs metodes pamatā ir CO2 emisiju plūsmas noteikšana izplūdes gāzu dūmeņos, CO2 koncentrāciju izplūdes gāzē reizinot ar izplūdes gāzes plūsmu.

Izmantotās kalibrēšanas metodes un ar izmantotām ierīcēm saistītu nenoteiktību norāda monitoringa plānā.

---

(1)  Komisijas Regula (ES) Nr. 601/2012 (2012. gada 21. jūnijs) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (OV L 181, 12.7.2012., 30. lpp.).

---

II PIELIKUMS

Citas attiecīgās informācijas monitorings

A.   MONITORINGS PAR KATRU REISU (9. PANTS)

| 1. | Citas attiecīgās informācijas monitoringu par katru reisu (9. panta 1. punkts) uzņēmumi veic, ievērojot šādus noteikumus:






  a) | iziešanas un ienākšanas laiku norāda kā Griničas laiku (GMT). Jūrā pavadīto laiku aprēķina, pamatojoties uz informāciju par iziešanu no ostas un ienākšanu ostā, un tas neietver noenkurošanos; |
| --- | --- | --- |

1.

Citas attiecīgās informācijas monitoringu par katru reisu (9. panta 1. punkts) uzņēmumi veic, ievērojot šādus noteikumus:

a)

iziešanas un ienākšanas laiku norāda kā Griničas laiku (GMT). Jūrā pavadīto laiku aprēķina, pamatojoties uz informāciju par iziešanu no ostas un ienākšanu ostā, un tas neietver noenkurošanos;

| b) | noietais attālums var būt vai nu taisnākais ceļš starp iziešanas un ienākšanas ostu, vai faktiskais noietais attālums. Ja izmanto taisnāko ceļu starp iziešanas un ienākšanas ostu, ņem vērā konservatīvu korekcijas koeficientu, lai nodrošinātu, ka noietais attālums netiek novērtēts daudz par zemu. Monitoringa plānā norāda, kāds attāluma aprēķins un, ja vajadzīgs, kāds korekcijas koeficients ir izmantots. Noieto attālumu izsaka jūras jūdzēs; |
| --- | --- |

b)

noietais attālums var būt vai nu taisnākais ceļš starp iziešanas un ienākšanas ostu, vai faktiskais noietais attālums. Ja izmanto taisnāko ceļu starp iziešanas un ienākšanas ostu, ņem vērā konservatīvu korekcijas koeficientu, lai nodrošinātu, ka noietais attālums netiek novērtēts daudz par zemu. Monitoringa plānā norāda, kāds attāluma aprēķins un, ja vajadzīgs, kāds korekcijas koeficients ir izmantots. Noieto attālumu izsaka jūras jūdzēs;

| c) | pārvadāšanas darbu nosaka, reizinot noieto attālumu ar pārvadātās kravas apjomu; |
| --- | --- |

c)

pārvadāšanas darbu nosaka, reizinot noieto attālumu ar pārvadātās kravas apjomu;

| d) | attiecībā uz pasažieru kuģiem pārvadāto kravu izsaka ar pasažieru skaitu. Attiecībā uz visām citām kuģu kategorijām pārvadātās kravas apjomu attiecīgajā gadījumā izsaka vai nu kravas metriskajās tonnās, vai standarta kubikmetros; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz pasažieru kuģiem pārvadāto kravu izsaka ar pasažieru skaitu. Attiecībā uz visām citām kuģu kategorijām pārvadātās kravas apjomu attiecīgajā gadījumā izsaka vai nu kravas metriskajās tonnās, vai standarta kubikmetros;

| e) | attiecībā uz ro-ro kuģiem pārvadāto kravu definē kā kravas vienību (kravas un vieglo automobiļu u. c.) skaitu vai joslas metrus (lane-meters), reizinot ar to svara standartvērtību. Ja krava, ko pārvadā ro-ro kuģi, ir definēta, pamatojoties uz CEN standarta EN 16258 (2012) B pielikumu, kas attiecas uz “Metodoloģiju transporta pakalpojumu (pasažieru un kravu pārvadājumu) enerģijas patēriņa un SEG emisiju aprēķināšanai un deklarēšanai”, uzskata, ka minētā definēšana atbilst šai regulai.
  Šajā regulā “ro-ro kuģis” ir kuģis, kas paredzēts, lai pārvadātu ro-ro kravas transporta vienības, vai kuģis ar ro-ro kravas telpām; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz ro-ro kuģiem pārvadāto kravu definē kā kravas vienību (kravas un vieglo automobiļu u. c.) skaitu vai joslas metrus (lane-meters), reizinot ar to svara standartvērtību. Ja krava, ko pārvadā ro-ro kuģi, ir definēta, pamatojoties uz CEN standarta EN 16258 (2012) B pielikumu, kas attiecas uz “Metodoloģiju transporta pakalpojumu (pasažieru un kravu pārvadājumu) enerģijas patēriņa un SEG emisiju aprēķināšanai un deklarēšanai”, uzskata, ka minētā definēšana atbilst šai regulai.

Šajā regulā “ro-ro kuģis” ir kuģis, kas paredzēts, lai pārvadātu ro-ro kravas transporta vienības, vai kuģis ar ro-ro kravas telpām;

| f) | attiecībā uz konteinerkuģiem pārvadāto kravu definē kā kravas kopējo svaru metriskajās tonnās vai, ja tāds nav nosakāms, divdesmit pēdu ekvivalenta mērvienību (LES), reizinot ar to svara standartvērtību. Ja krava, ko pārvadā konteinerkuģi, ir definēta saskaņā ar piemērojamām SJO pamatnostādnēm vai instrumentiem, ievērojot Konvenciju par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS konvencija), uzskata, ka minētā definēšana atbilst šai regulai.
  Šajā regulā “konteinerkuģis” ir kuģis, kas paredzēts vienīgi, lai pārvadātu konteinerus kravas telpās vai uz klāja; |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz konteinerkuģiem pārvadāto kravu definē kā kravas kopējo svaru metriskajās tonnās vai, ja tāds nav nosakāms, divdesmit pēdu ekvivalenta mērvienību (LES), reizinot ar to svara standartvērtību. Ja krava, ko pārvadā konteinerkuģi, ir definēta saskaņā ar piemērojamām SJO pamatnostādnēm vai instrumentiem, ievērojot Konvenciju par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS konvencija), uzskata, ka minētā definēšana atbilst šai regulai.

Šajā regulā “konteinerkuģis” ir kuģis, kas paredzēts vienīgi, lai pārvadātu konteinerus kravas telpās vai uz klāja;

| g) | tās kravas noteikšana, ko pārvadā tādu kategoriju kuģi, kuri nav pasažieru kuģi, ro-ro kuģi un konteinerkuģi, vajadzības gadījumā ļauj ņemt vērā pārvadātās kravas svaru un apjomu un pārvadāto pasažieru skaitu. Minētās kategorijas inter alia ietver tankkuģus, beramkravu jūras kuģus, kuģus parasto kravu pārvadāšanai, refrižeratorkuģus, automašīnu transportkuģus un kombinētos transportlīdzekļus. |
| --- | --- |

g)

tās kravas noteikšana, ko pārvadā tādu kategoriju kuģi, kuri nav pasažieru kuģi, ro-ro kuģi un konteinerkuģi, vajadzības gadījumā ļauj ņemt vērā pārvadātās kravas svaru un apjomu un pārvadāto pasažieru skaitu. Minētās kategorijas inter alia ietver tankkuģus, beramkravu jūras kuģus, kuģus parasto kravu pārvadāšanai, refrižeratorkuģus, automašīnu transportkuģus un kombinētos transportlīdzekļus.

| 2. | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus 1. punkta g) apakšpunkta piemērošanai, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem tehniskos noteikumus, ar ko paredz parametrus, kurus piemēro katrai minētajā apakšpunktā iekļautajai citai kuģu kategorijai.
  Minētos īstenošanas aktus Komisija pieņem ne vēlāk kā 2016. gada 31. decembrī saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
  Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, vajadzības gadījumā var pārskatīt 1. punkta g) apakšpunktā minētos piemērojamos parametrus. Vajadzības gadījumā Komisija arī pārskata minētos parametrus, lai ņemtu vērā šā pielikuma grozījumus saskaņā ar 5. panta 2. punktu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. |
| --- | --- |

2.

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus 1. punkta g) apakšpunkta piemērošanai, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem tehniskos noteikumus, ar ko paredz parametrus, kurus piemēro katrai minētajā apakšpunktā iekļautajai citai kuģu kategorijai.

Minētos īstenošanas aktus Komisija pieņem ne vēlāk kā 2016. gada 31. decembrī saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, vajadzības gadījumā var pārskatīt 1. punkta g) apakšpunktā minētos piemērojamos parametrus. Vajadzības gadījumā Komisija arī pārskata minētos parametrus, lai ņemtu vērā šā pielikuma grozījumus saskaņā ar 5. panta 2. punktu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 24. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

| 3. | Ievērojot 1. un 2. punktā paredzētos noteikumus, uzņēmumi var arī izvēlēties iekļaut specifisku informāciju attiecībā uz kuģa ledus klasi un navigāciju ledus apstākļos. |
| --- | --- |

3.

Ievērojot 1. un 2. punktā paredzētos noteikumus, uzņēmumi var arī izvēlēties iekļaut specifisku informāciju attiecībā uz kuģa ledus klasi un navigāciju ledus apstākļos.

B.   MONITORINGS PAR GADU (10. PANTS)

Citas attiecīgās informācijas monitoringu par gadu uzņēmumi veic, ievērojot šādus noteikumus.

Vērtības, kuru monitorings jāveic saskaņā ar 10. pantu, nosaka, apkopojot attiecīgos datus par katru reisu.

Vidējās energoefektivitātes monitoringu veic, izmantojot vismaz šādus četrus rādītājus: degvielas patēriņš attiecībā pret noieto attālumu, degvielas patēriņš attiecībā pret pārvadāšanas darbu, CO2 emisijas attiecībā pret noieto attālumu un CO2 emisijas attiecībā pret pārvadāšanas darbu, kurus aprēķina šādi:

Formula

Formula

Formula

Formula

Ievērojot šos noteikumus, uzņēmumi var arī izvēlēties iekļaut specifisku informāciju attiecībā uz kuģa ledus klasi un navigāciju ledus apstākļos, kā arī citu informāciju attiecībā uz patērēto degvielu un emitēto CO2, atšķirības noteikšanā pamatojoties uz citiem monitoringa plānā definētiem kritērijiem.

---

III PIELIKUMS

Elementi, kas jāņem vērā deleģētajos aktos, kuri paredzēti 15. un 16. pantā

A.   VERIFIKĀCIJAS PROCEDŪRAS

| — | Verificētāju kompetences, |
| --- | --- |

—

Verificētāju kompetences,

| — | dokumenti, kas uzņēmumiem jāiesniedz verificētājiem, |
| --- | --- |

—

dokumenti, kas uzņēmumiem jāiesniedz verificētājiem,

| — | riska novērtējums, kas jāveic verificētājiem, |
| --- | --- |

—

riska novērtējums, kas jāveic verificētājiem,

| — | monitoringa plāna atbilstības izvērtējums, |
| --- | --- |

—

monitoringa plāna atbilstības izvērtējums,

| — | emisiju ziņojuma verifikācija, |
| --- | --- |

—

emisiju ziņojuma verifikācija,

| — | būtiskuma līmenis, |
| --- | --- |

—

būtiskuma līmenis,

| — | verificētāju pienācīga pārliecība, |
| --- | --- |

—

verificētāju pienācīga pārliecība,

| — | nepatiesi apgalvojumi vai neatbilstības, |
| --- | --- |

—

nepatiesi apgalvojumi vai neatbilstības,

| — | emisiju ziņojuma saturs, |
| --- | --- |

—

emisiju ziņojuma saturs,

| — | ieteikumi attiecībā uz uzlabojumiem, |
| --- | --- |

—

ieteikumi attiecībā uz uzlabojumiem,

| — | uzņēmumu, verificētāju un Komisijas saziņa. |
| --- | --- |

—

uzņēmumu, verificētāju un Komisijas saziņa.

B.   VERIFICĒTĀJU AKREDITĀCIJA

| — | Kā var pieprasīt kuģniecības darbību akreditāciju, |
| --- | --- |

—

Kā var pieprasīt kuģniecības darbību akreditāciju,

| — | kā valsts akreditācijas struktūras veiks novērtēšanu attiecībā uz verificētājiem nolūkā izsniegt akreditācijas sertifikātu, |
| --- | --- |

—

kā valsts akreditācijas struktūras veiks novērtēšanu attiecībā uz verificētājiem nolūkā izsniegt akreditācijas sertifikātu,

| — | kā valsts akreditācijas struktūras īstenos uzraudzību, kas nepieciešama, lai apstiprinātu akreditācijas turpināšanu, |
| --- | --- |

—

kā valsts akreditācijas struktūras īstenos uzraudzību, kas nepieciešama, lai apstiprinātu akreditācijas turpināšanu,

| — | prasības valsts akreditācijas struktūrām nolūkā būt kompetentām sniegt akreditāciju verificētājiem attiecībā uz kuģniecības darbībām, tostarp atsauce uz saskaņotiem standartiem. |
| --- | --- |

—

prasības valsts akreditācijas struktūrām nolūkā būt kompetentām sniegt akreditāciju verificētājiem attiecībā uz kuģniecības darbībām, tostarp atsauce uz saskaņotiem standartiem.

---

| 24.4.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 134/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 134/52

---

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 6/2015 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK

(2015/C 134/06)

I.   IEVADS

| 1. | Komisija 2013. gada 1. jūlijā iesniedza Padomei un Eiropas Parlamentam minēto priekšlikumu (1) un ar to saistīto ietekmes novērtējumu. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2013. gada 1. jūlijā iesniedza Padomei un Eiropas Parlamentam minēto priekšlikumu (1) un ar to saistīto ietekmes novērtējumu.

| 2. | Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma atzinumu 2013. gada 16. oktobrī (2).
  Eiropas Parlaments 2014. gada 16. aprīlī pieņēma atzinumu (3) pirmajā lasījumā, apstiprinot 85 grozījumus. |
| --- | --- |

2.

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma atzinumu 2013. gada 16. oktobrī (2).

Eiropas Parlaments 2014. gada 16. aprīlī pieņēma atzinumu (3) pirmajā lasījumā, apstiprinot 85 grozījumus.

| 3. | Padome un Eiropas Parlaments risināja neoficiālas sarunas, lai panāktu vienošanos posmā, kad tiek apstiprināta Padomes nostāja pirmajā lasījumā (“agrīna otrā lasījuma vienošanās”). Šīs sarunas tika pabeigtas 2014. gada 18. novembrī ar pagaidu vienošanos. |
| --- | --- |

3.

Padome un Eiropas Parlaments risināja neoficiālas sarunas, lai panāktu vienošanos posmā, kad tiek apstiprināta Padomes nostāja pirmajā lasījumā (“agrīna otrā lasījuma vienošanās”). Šīs sarunas tika pabeigtas 2014. gada 18. novembrī ar pagaidu vienošanos.

| 4. | Eiropas Parlamenta Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja 2014. gada 3. decembrī apstiprināja neformālā trialoga sarunu rezultātus. Tajā pašā dienā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas priekšsēdētājs ar vēstuli informēja Pastāvīgo pārstāvju komitejas (I) priekšsēdētāju, kurā paziņoja, ka, ja Padome oficiāli nosūtīs Eiropas Parlamentam savu nostāju, kura ir saskaņota un kuru būs pārbaudījuši juristi lingvisti, viņš kopā ar referentu ieteiks plenārsēdei Parlamenta otrajā lasījumā Padomes nostāju pieņemt bez grozījumiem. |
| --- | --- |

4.

Eiropas Parlamenta Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja 2014. gada 3. decembrī apstiprināja neformālā trialoga sarunu rezultātus. Tajā pašā dienā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas priekšsēdētājs ar vēstuli informēja Pastāvīgo pārstāvju komitejas (I) priekšsēdētāju, kurā paziņoja, ka, ja Padome oficiāli nosūtīs Eiropas Parlamentam savu nostāju, kura ir saskaņota un kuru būs pārbaudījuši juristi lingvisti, viņš kopā ar referentu ieteiks plenārsēdei Parlamenta otrajā lasījumā Padomes nostāju pieņemt bez grozījumiem.

| 5. | Pamatojoties uz minēto, Padome 2014. gada 17. decembrī apstiprināja politisko vienošanos par šīs regulas tekstu (4) tādā redakcijā, par kuru vienojušās abas iestādes. |
| --- | --- |

5.

Pamatojoties uz minēto, Padome 2014. gada 17. decembrī apstiprināja politisko vienošanos par šīs regulas tekstu (4) tādā redakcijā, par kuru vienojušās abas iestādes.

II.   MĒRĶIS

Regulas priekšlikuma galvenais mērķis ir izveidot jūras transporta CO2 emisiju monitoringa, ziņošanas un verifikācijas (MZV) sistēmu, kas būtu pirmais solis ceļā uz vispārēju MZV sistēmu.

III.   PADOMES PIRMĀ LASĪJUMA NOSTĀJAS ANALĪZE

A.   Vispārīga informācija

Pēc balsojuma plenārsēdē Eiropas Parlaments un Padome risināja sarunas ar mērķi panākt vienošanos otrajā lasījumā, pamatojoties uz Padomes nostāju pirmajā lasījumā, kuru Parlaments pēc būtības varētu apstiprināt. Padomes nostāja pirmajā lasījumā pilnībā atbilst abu likumdevēju panāktajam kompromisam.

B.   Galvenie jautājumi

Komisijas priekšlikumā veiktie grozījumi kopumā atspoguļo nepieciešamību atrast pareizo līdzsvaru, veidojot monitoringa, ziņošanas un verifikācijas (MZV) sistēmu, kura paliktu elastīga, vienlaicīgi nodrošinot vienlīdzīgu konkurences apstākļu minimālo līmeni un līdz minimumam samazinot administratīvo slogu.

Izsakoties precīzāk, galvenie jautājumi, saistībā ar kuriem Komisijas priekšlikumā bija jāveic izmaiņas, salīdzinot ar sākotnējo priekšlikumu, ir šādi:

| a) | definīciju saraksts, kas tika paplašināts, pievienojot jaunas definīcijas un citas sīkāk precizējot; |
| --- | --- |

a)

definīciju saraksts, kas tika paplašināts, pievienojot jaunas definīcijas un citas sīkāk precizējot;

| b) | monitoringa plāna grozījumu saturs un to veikšanas procedūra; |
| --- | --- |

b)

monitoringa plāna grozījumu saturs un to veikšanas procedūra;

| c) | CO2 emisiju monitoringa veidi, kuros tika ieviests īpašs atbrīvojums no monitoringa par katru reisu; iespēja monitoringu un ziņošanu gan par katru reisu, gan par gadu veikt pēc brīvprātības principa, tostarp arī papildu informācija, piemēram, informācija attiecībā uz ledus klasi un navigāciju ledus apstākļos; |
| --- | --- |

c)

CO2 emisiju monitoringa veidi, kuros tika ieviests īpašs atbrīvojums no monitoringa par katru reisu; iespēja monitoringu un ziņošanu gan par katru reisu, gan par gadu veikt pēc brīvprātības principa, tostarp arī papildu informācija, piemēram, informācija attiecībā uz ledus klasi un navigāciju ledus apstākļos;

| d) | verifikācijas darbību organizēšana, lai padarītu skaidrāku pasākumu secību un vienkāršotu procedūru; |
| --- | --- |

d)

verifikācijas darbību organizēšana, lai padarītu skaidrāku pasākumu secību un vienkāršotu procedūru;

| e) | atbilstības struktūra un saturs un sankciju mehānisms, kā arī iespējamā saikne ar Direktīvu 2009/16/EK par ostas valsts kontroli; |
| --- | --- |

e)

atbilstības struktūra un saturs un sankciju mehānisms, kā arī iespējamā saikne ar Direktīvu 2009/16/EK par ostas valsts kontroli;

| f) | tas, ka likvidēta saikne ar Regulu (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai valstu un Savienības līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

f)

tas, ka likvidēta saikne ar Regulu (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai valstu un Savienības līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām;

| g) | informācija, kas Komisijai jāpublisko, (ierobežota) atbrīvojuma atzīšana, kad minētā publiskošana nav jāveic, kā arī dažādie ziņojumu veidi, kas Komisijai jāizstrādā saskaņā ar regulu; |
| --- | --- |

g)

informācija, kas Komisijai jāpublisko, (ierobežota) atbrīvojuma atzīšana, kad minētā publiskošana nav jāveic, kā arī dažādie ziņojumu veidi, kas Komisijai jāizstrādā saskaņā ar regulu;

| h) | II pielikuma darbības joma, kurā tika ieviesta iespējama diferenciācija starp dažādiem kuģu veidiem un sīkāks īstenošanas aktā noteikto piemērojamo parametru precizējums pārvadātās kravas aprēķināšanai; un |
| --- | --- |

h)

II pielikuma darbības joma, kurā tika ieviesta iespējama diferenciācija starp dažādiem kuģu veidiem un sīkāks īstenošanas aktā noteikto piemērojamo parametru precizējums pārvadātās kravas aprēķināšanai; un

| i) | regulā paredzēto deleģēto aktu darbības joma. |
| --- | --- |

i)

regulā paredzēto deleģēto aktu darbības joma.

IV.   NOBEIGUMS

Padomes nostāja pilnībā atspoguļo kompromisu, kas tika panākts Padomes un Eiropas Parlamenta neoficiālajās sarunās un ko atbalsta Komisija.

Minētais kompromiss tika apstiprināts ar Eiropas Parlamenta Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas priekšsēdētāja 2014. gada 3. decembra vēstuli prezidentvalstij. Pēc tam 2014. gada 17. decembrī to apstiprināja Padomes sanāksmē (Vide), pieņemot politisko vienošanos.

---

(1)  11851/13.

(2)  CESE 5340/2013.

(3)  8671/14.

(4)  16238/14.

---