# Jurnalul Oficial C 134/2015

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 134 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5824 aprilie 2015 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 134

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5824 aprilie 2015

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | III   Acte pregătitoare |
| | CONSILIU |
| 2015/C 134/01 | Poziția în primă lectură (UE) nr. 4/2015 a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele de omologare de tip pentru instalarea sistemului eCall bazat pe serviciul 112 la bordul vehiculelor și de modificare a Directivei 2007/46/CEAdoptată de Consiliu la 2 martie 2015 | 1 |
| 2015/C 134/02 | Expunere de motive a Consiliului: Poziția în primă lectură (UE) nr. 4/2015 a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele de omologare de tip pentru instalarea sistemului eCall bazat pe serviciul 112 la bordul vehiculelor și de modificare a Directivei 2007/46/CE | 15 |
| 2015/C 134/03 | Poziția în primă lectură (UE) nr. 5/2015 a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 223/2009 privind statisticile europeneAdoptată de Consiliu la 5 martie 2015 (
  1
  ) | 18 |
| 2015/C 134/04 | Expunere de motive a Consiliului: Poziția în primă lectură (UE) nr. 5/2015 a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 223/2009 privind statisticile europene | 27 |
| 2015/C 134/05 | Poziția în primă lectură (UE) nr. 6/2015 a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CEAdoptată de Consiliu la 5 martie 2015 (
  2
  ) | 29 |
| 2015/C 134/06 | Expunere de motive a Consiliului: Poziția (UE) nr. 6/2015 în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE | 52 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

III   Acte pregătitoare

CONSILIU

2015/C 134/01

Poziția în primă lectură (UE) nr. 4/2015 a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele de omologare de tip pentru instalarea sistemului eCall bazat pe serviciul 112 la bordul vehiculelor și de modificare a Directivei 2007/46/CEAdoptată de Consiliu la 2 martie 2015

1

2015/C 134/02

Expunere de motive a Consiliului: Poziția în primă lectură (UE) nr. 4/2015 a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele de omologare de tip pentru instalarea sistemului eCall bazat pe serviciul 112 la bordul vehiculelor și de modificare a Directivei 2007/46/CE

15

2015/C 134/03

Poziția în primă lectură (UE) nr. 5/2015 a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 223/2009 privind statisticile europeneAdoptată de Consiliu la 5 martie 2015 (
  1
  )

1

18

2015/C 134/04

Expunere de motive a Consiliului: Poziția în primă lectură (UE) nr. 5/2015 a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 223/2009 privind statisticile europene

27

2015/C 134/05

Poziția în primă lectură (UE) nr. 6/2015 a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CEAdoptată de Consiliu la 5 martie 2015 (
  2
  )

2

29

2015/C 134/06

Expunere de motive a Consiliului: Poziția (UE) nr. 6/2015 în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE

52

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE și Elveția |
| | (2)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE și Elveția

1

(2)   Text cu relevanță pentru SEE

2

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

III Acte pregătitoare

CONSILIU

| 24.4.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 134/1

---

POZIȚIA ÎN PRIMĂ LECTURĂ (UE) NR. 4/2015 A CONSILIULUI

în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele de omologare de tip pentru instalarea sistemului eCall bazat pe serviciul 112 la bordul vehiculelor și de modificare a Directivei 2007/46/CE

Adoptată de Consiliu la 2 martie 2015

(2015/C 134/01)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Un sistem cuprinzător de omologare de tip a autovehiculelor a fost instituit la nivelul Uniunii prin Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3). |
| --- | --- |

(1)

Un sistem cuprinzător de omologare de tip a autovehiculelor a fost instituit la nivelul Uniunii prin Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3).

| (2) | Cerințele tehnice pentru omologarea de tip a autovehiculelor cu privire la numeroase elemente de siguranță și de mediu au fost armonizate la nivelul Uniunii pentru a asigura un nivel ridicat de siguranță rutieră pe întreg teritoriul Uniunii. |
| --- | --- |

(2)

Cerințele tehnice pentru omologarea de tip a autovehiculelor cu privire la numeroase elemente de siguranță și de mediu au fost armonizate la nivelul Uniunii pentru a asigura un nivel ridicat de siguranță rutieră pe întreg teritoriul Uniunii.

| (3) | Instalarea unui serviciu eCall la bordul tuturor autovehiculelor și în toate statele membre a fost unul dintre obiectivele principale ale Uniunii în domeniul siguranței rutiere începând din 2003. Pentru atingerea acestui obiectiv, au fost lansate o serie de inițiative, ca parte a unei abordări bazate pe instalarea voluntară, dar, până în prezent, nu s-au înregistrat suficiente progrese. |
| --- | --- |

(3)

Instalarea unui serviciu eCall la bordul tuturor autovehiculelor și în toate statele membre a fost unul dintre obiectivele principale ale Uniunii în domeniul siguranței rutiere începând din 2003. Pentru atingerea acestui obiectiv, au fost lansate o serie de inițiative, ca parte a unei abordări bazate pe instalarea voluntară, dar, până în prezent, nu s-au înregistrat suficiente progrese.

| (4) | În scopul de a îmbunătăți și mai mult siguranța rutieră, comunicarea Comisiei din 21 august 2009 intitulată „eCall: Faza de implementare” a propus noi măsuri pentru instalarea unui serviciu de apeluri de urgență la bordul vehicululelor în Uniune. Una dintre măsurile propuse a fost de a face obligatorie montarea sistemelor eCall bazate pe serviciul 112 instalate la bordul vehiculului în toate tipurile noi de vehicule, începând cu categoriile de vehicule M1 și N1, astfel cum sunt definite în anexa II la Directiva 2007/46/CE. |
| --- | --- |

(4)

În scopul de a îmbunătăți și mai mult siguranța rutieră, comunicarea Comisiei din 21 august 2009 intitulată „eCall: Faza de implementare” a propus noi măsuri pentru instalarea unui serviciu de apeluri de urgență la bordul vehicululelor în Uniune. Una dintre măsurile propuse a fost de a face obligatorie montarea sistemelor eCall bazate pe serviciul 112 instalate la bordul vehiculului în toate tipurile noi de vehicule, începând cu categoriile de vehicule M1 și N1, astfel cum sunt definite în anexa II la Directiva 2007/46/CE.

| (5) | La 3 iulie 2012, Parlamentul European a adoptat o rezoluție privind eCall: un nou serviciu 112 pentru cetățeni, prin care invita Comisia să prezinte o propunere în cadrul Directivei 2007/46/CE pentru a asigura implementarea obligatorie a unui sistem eCall public, bazat pe serviciul 112, până în 2015. |
| --- | --- |

(5)

La 3 iulie 2012, Parlamentul European a adoptat o rezoluție privind eCall: un nou serviciu 112 pentru cetățeni, prin care invita Comisia să prezinte o propunere în cadrul Directivei 2007/46/CE pentru a asigura implementarea obligatorie a unui sistem eCall public, bazat pe serviciul 112, până în 2015.

| (6) | Este încă necesar să se îmbunătățească funcționarea serviciului 112 la nivelul Uniunii, astfel încât acesta să asigure asistență în mod rapid și eficace în situații de urgență. |
| --- | --- |

(6)

Este încă necesar să se îmbunătățească funcționarea serviciului 112 la nivelul Uniunii, astfel încât acesta să asigure asistență în mod rapid și eficace în situații de urgență.

| (7) | Se urmărește ca sistemul eCall al Uniunii să reducă numărul deceselor, precum și gravitatea vătămărilor cauzate de accidentele rutiere din Uniune, prin alertarea rapidă a serviciilor de urgență. Introducerea obligatorie la bordul vehiculelor a sistemului eCall bazat pe serviciul 112 și modernizarea necesară și coordonată a infrastructurii rețelelor publice de comunicații mobile fără fir pentru efectuarea de apeluri eCall și a centrelor de preluare a apelurilor de urgență (PSAP) pentru primirea și gestionarea apelurilor eCall ar pune serviciul la dispoziția tuturor cetățenilor și, prin urmare, ar contribui la reducerea numărului de decese și de vătămări grave, a costurilor legate de asistența medicală, a congestionării traficului cauzate de accidente, precum și a altor costuri. |
| --- | --- |

(7)

Se urmărește ca sistemul eCall al Uniunii să reducă numărul deceselor, precum și gravitatea vătămărilor cauzate de accidentele rutiere din Uniune, prin alertarea rapidă a serviciilor de urgență. Introducerea obligatorie la bordul vehiculelor a sistemului eCall bazat pe serviciul 112 și modernizarea necesară și coordonată a infrastructurii rețelelor publice de comunicații mobile fără fir pentru efectuarea de apeluri eCall și a centrelor de preluare a apelurilor de urgență (PSAP) pentru primirea și gestionarea apelurilor eCall ar pune serviciul la dispoziția tuturor cetățenilor și, prin urmare, ar contribui la reducerea numărului de decese și de vătămări grave, a costurilor legate de asistența medicală, a congestionării traficului cauzate de accidente, precum și a altor costuri.

| (8) | În conformitate cu articolul 1 alineatul (1) din Decizia nr. 585/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4), statele membre urmează să implementeze pe teritoriul lor, cu cel puțin șase luni înainte de data aplicării prezentului regulament și, în orice caz, cel târziu la 1 octombrie 2017, infrastructura PSAP-urilor pentru apelurile eCall necesară pentru preluarea și gestionarea adecvată a tuturor apelurilor eCall. În conformitate cu articolul 3 din Decizia nr. 585/2014/UE, statele membre urmează să raporteze Comisiei, până la 24 decembrie 2015, cu privire la stadiul punerii în aplicare a respectivei decizii. Dacă raportul conchide că infrastructura PSAP-urilor pentru apelurile eCall nu va fi operațională până la 1 octombrie 2017, Comisia ar trebui să ia măsurile adecvate pentru a se asigura că infrastructura PSAP-urilor pentru apelurile eCall este implementată. |
| --- | --- |

(8)

În conformitate cu articolul 1 alineatul (1) din Decizia nr. 585/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4), statele membre urmează să implementeze pe teritoriul lor, cu cel puțin șase luni înainte de data aplicării prezentului regulament și, în orice caz, cel târziu la 1 octombrie 2017, infrastructura PSAP-urilor pentru apelurile eCall necesară pentru preluarea și gestionarea adecvată a tuturor apelurilor eCall. În conformitate cu articolul 3 din Decizia nr. 585/2014/UE, statele membre urmează să raporteze Comisiei, până la 24 decembrie 2015, cu privire la stadiul punerii în aplicare a respectivei decizii. Dacă raportul conchide că infrastructura PSAP-urilor pentru apelurile eCall nu va fi operațională până la 1 octombrie 2017, Comisia ar trebui să ia măsurile adecvate pentru a se asigura că infrastructura PSAP-urilor pentru apelurile eCall este implementată.

| (9) | În conformitate cu punctul 4 din Recomandarea 2011/750/UE a Comisiei (5), statele membre ar trebui să se asigure că operatorii de rețele de telefonie mobilă au implementat mecanismul de gestionare a „discriminatorului eCall” în rețelele lor până la 31 decembrie 2014. Dacă evaluarea menționată la punctul 6 din respectiva recomandare conchide că „discriminatorul eCall” nu va fi implementat până la 31 martie 2016, Comisia ar trebui să ia măsurile adecvate pentru a se asigura că operatorii de rețele de telefonie mobilă implementează mecanismul de gestionare a „discriminatorului eCall”. |
| --- | --- |

(9)

În conformitate cu punctul 4 din Recomandarea 2011/750/UE a Comisiei (5), statele membre ar trebui să se asigure că operatorii de rețele de telefonie mobilă au implementat mecanismul de gestionare a „discriminatorului eCall” în rețelele lor până la 31 decembrie 2014. Dacă evaluarea menționată la punctul 6 din respectiva recomandare conchide că „discriminatorul eCall” nu va fi implementat până la 31 martie 2016, Comisia ar trebui să ia măsurile adecvate pentru a se asigura că operatorii de rețele de telefonie mobilă implementează mecanismul de gestionare a „discriminatorului eCall”.

| (10) | Furnizarea de informații de poziționare exacte și fiabile reprezintă un element esențial pentru funcționarea eficientă a sistemului eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului. Prin urmare, este oportun să se solicite compatibilitatea acestuia cu serviciile furnizate de programele Galileo și Serviciul european geostaționar mixt de navigare (EGNOS), astfel cum sunt prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1285/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (6). Sistemul constituit în cadrul programului Galileo este un sistem global de radionavigație prin satelit independent, iar cel constituit în cadrul programului EGNOS este un sistem regional de radionavigație prin satelit, care îmbunătățește calitatea semnalului sistemului de poziționare globală. |
| --- | --- |

(10)

Furnizarea de informații de poziționare exacte și fiabile reprezintă un element esențial pentru funcționarea eficientă a sistemului eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului. Prin urmare, este oportun să se solicite compatibilitatea acestuia cu serviciile furnizate de programele Galileo și Serviciul european geostaționar mixt de navigare (EGNOS), astfel cum sunt prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1285/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (6). Sistemul constituit în cadrul programului Galileo este un sistem global de radionavigație prin satelit independent, iar cel constituit în cadrul programului EGNOS este un sistem regional de radionavigație prin satelit, care îmbunătățește calitatea semnalului sistemului de poziționare globală.

| (11) | Echiparea obligatorie a vehiculelor cu sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului ar trebui să se aplice inițial doar tipurilor noi de autoturisme și vehicule utilitare ușoare (categoriile M1 și N1) pentru care există deja mecanisme adecvate de declanșare. Posibilitatea de a extinde în viitorul apropiat aplicarea cerinței de instalare la bordul vehiculelor a sistemului eCall bazat pe serviciul 112 pentru a include alte categorii de vehicule, cum ar fi vehiculele grele pentru transportul de mărfuri, autobuzele, autocarele, vehiculele motorizate cu două roți și tractoarele agricole, ar trebui evaluată în continuare de către Comisie în vederea prezentării, dacă este cazul, a unei propuneri legislative în acest sens. |
| --- | --- |

(11)

Echiparea obligatorie a vehiculelor cu sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului ar trebui să se aplice inițial doar tipurilor noi de autoturisme și vehicule utilitare ușoare (categoriile M1 și N1) pentru care există deja mecanisme adecvate de declanșare. Posibilitatea de a extinde în viitorul apropiat aplicarea cerinței de instalare la bordul vehiculelor a sistemului eCall bazat pe serviciul 112 pentru a include alte categorii de vehicule, cum ar fi vehiculele grele pentru transportul de mărfuri, autobuzele, autocarele, vehiculele motorizate cu două roți și tractoarele agricole, ar trebui evaluată în continuare de către Comisie în vederea prezentării, dacă este cazul, a unei propuneri legislative în acest sens.

| (12) | Instalarea sistemului eCall bazat pe serviciul 112 la bordul tipurilor existente de vehicule care urmează să fie fabricate după 31 martie 2018 ar trebui să fie promovată pentru a crește gradul de implementare a sistemului. În ceea ce privește tipurile de vehicule omologate de tip înainte de 31 martie 2018, este posibilă instalarea ulterioară, în mod opțional, a unui sistem eCall. |
| --- | --- |

(12)

Instalarea sistemului eCall bazat pe serviciul 112 la bordul tipurilor existente de vehicule care urmează să fie fabricate după 31 martie 2018 ar trebui să fie promovată pentru a crește gradul de implementare a sistemului. În ceea ce privește tipurile de vehicule omologate de tip înainte de 31 martie 2018, este posibilă instalarea ulterioară, în mod opțional, a unui sistem eCall.

| (13) | Serviciul public eCall interoperabil, disponibil la nivelul Uniunii, și bazat pe numărul european unic de urgență 112 și sistemele eCall asigurate de serviciile prestatorilor terți (denumite în continuare „servicii eCall asigurate de terți”) pot coexista cu condiția să se adopte măsurile necesare pentru a asigura continuitatea furnizării serviciului pentru consumatori. Pentru a garanta continuitatea serviciului public eCall bazat pe serviciul 112 în toate statele membre și pe toată durata de viață a vehiculului și pentru a garanta că serviciul public eCall bazat pe serviciul 112 este mereu disponibil în mod automat, toate vehiculele ar trebui să fie echipate cu serviciul public eCall bazat pe serviciul 112, indiferent dacă proprietarul vehiculului optează pentru un serviciu eCall asigurat de terți sau nu. |
| --- | --- |

(13)

Serviciul public eCall interoperabil, disponibil la nivelul Uniunii, și bazat pe numărul european unic de urgență 112 și sistemele eCall asigurate de serviciile prestatorilor terți (denumite în continuare „servicii eCall asigurate de terți”) pot coexista cu condiția să se adopte măsurile necesare pentru a asigura continuitatea furnizării serviciului pentru consumatori. Pentru a garanta continuitatea serviciului public eCall bazat pe serviciul 112 în toate statele membre și pe toată durata de viață a vehiculului și pentru a garanta că serviciul public eCall bazat pe serviciul 112 este mereu disponibil în mod automat, toate vehiculele ar trebui să fie echipate cu serviciul public eCall bazat pe serviciul 112, indiferent dacă proprietarul vehiculului optează pentru un serviciu eCall asigurat de terți sau nu.

| (14) | Consumatorilor ar trebui să li se ofere o imagine de ansamblu realistă cu privire la sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului, dar și la sistemul eCall asigurat de terți, dacă vehiculul este echipat cu un astfel de sistem, precum și informații cuprinzătoare și fiabile cu privire la orice funcționalități sau servicii suplimentare legate de serviciul privat de urgență, aplicațiile de urgență instalate la bord sau aplicațiile propuse pentru apelurile de asistență, precum și informații cu privire la nivelul preconizat al serviciilor la achiziționarea serviciilor oferite de prestatori terți și la costurile asociate. Sistemul eCall bazat pe serviciul 112 este un serviciu public de interes general și, prin urmare, ar trebui să fie accesibil în mod gratuit pentru toți consumatorii. |
| --- | --- |

(14)

Consumatorilor ar trebui să li se ofere o imagine de ansamblu realistă cu privire la sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului, dar și la sistemul eCall asigurat de terți, dacă vehiculul este echipat cu un astfel de sistem, precum și informații cuprinzătoare și fiabile cu privire la orice funcționalități sau servicii suplimentare legate de serviciul privat de urgență, aplicațiile de urgență instalate la bord sau aplicațiile propuse pentru apelurile de asistență, precum și informații cu privire la nivelul preconizat al serviciilor la achiziționarea serviciilor oferite de prestatori terți și la costurile asociate. Sistemul eCall bazat pe serviciul 112 este un serviciu public de interes general și, prin urmare, ar trebui să fie accesibil în mod gratuit pentru toți consumatorii.

| (15) | Echiparea obligatorie a vehiculelor cu sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului ar trebui să nu aducă atingere dreptului părților interesate, cum ar fi producătorii de automobile și operatorii independenți, de a oferi servicii de urgență suplimentare și/sau servicii cu valoare adăugată, în paralel cu sau pe baza sistemului eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului. Cu toate acestea, orice servicii suplimentare ar trebui să fie astfel concepute, încât să nu sporească distragerea conducătorului auto sau să nu afecteze funcționarea sistemului eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului și nici eficiența centrelor de preluare a apelurilor de urgență. Sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului și sistemul care oferă servicii private sau cu valoare adăugată ar trebui concepute astfel încât între acestea să nu fie posibil niciun schimb de date cu caracter personal. În cazul în care sunt furnizate, aceste servicii ar trebui să respecte legislația aplicabilă în domeniul siguranței, securității și protecției datelor și ar trebui să rămână mereu opționale pentru consumatori. |
| --- | --- |

(15)

Echiparea obligatorie a vehiculelor cu sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului ar trebui să nu aducă atingere dreptului părților interesate, cum ar fi producătorii de automobile și operatorii independenți, de a oferi servicii de urgență suplimentare și/sau servicii cu valoare adăugată, în paralel cu sau pe baza sistemului eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului. Cu toate acestea, orice servicii suplimentare ar trebui să fie astfel concepute, încât să nu sporească distragerea conducătorului auto sau să nu afecteze funcționarea sistemului eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului și nici eficiența centrelor de preluare a apelurilor de urgență. Sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului și sistemul care oferă servicii private sau cu valoare adăugată ar trebui concepute astfel încât între acestea să nu fie posibil niciun schimb de date cu caracter personal. În cazul în care sunt furnizate, aceste servicii ar trebui să respecte legislația aplicabilă în domeniul siguranței, securității și protecției datelor și ar trebui să rămână mereu opționale pentru consumatori.

| (16) | Pentru a asigura libera opțiune a clienților și concurența loială, precum și pentru a încuraja inovarea și stimularea competitivității industriei Uniunii de tehnologie a informației pe piața mondială, sistemele eCall instalate la bordul vehiculului ar trebui să se bazeze pe o platformă interoperabilă, standardizată, sigură și cu acces liber pentru posibile viitoare aplicații sau servicii instalate la bordul vehiculelor. Dat fiind că, în acest scop, este nevoie de susținere tehnică și juridică, Comisia ar trebui să evalueze fără întârziere, pe baza consultărilor cu toate părțile interesate implicate, printre care și producătorii de autovehicule și operatorii independenți, toate opțiunile de promovare și de a asigura o astfel de platformă cu acces liber și, dacă este cazul, să prezinte o inițiativă legislativă în acest sens. În plus, sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului ar trebui să fie accesibil în schimbul unei plăți rezonabile, fără să depășească o anumită valoare nominală și fără discriminare pentru toți operatorii independenți pentru reparații și întreținere, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului (7). |
| --- | --- |

(16)

Pentru a asigura libera opțiune a clienților și concurența loială, precum și pentru a încuraja inovarea și stimularea competitivității industriei Uniunii de tehnologie a informației pe piața mondială, sistemele eCall instalate la bordul vehiculului ar trebui să se bazeze pe o platformă interoperabilă, standardizată, sigură și cu acces liber pentru posibile viitoare aplicații sau servicii instalate la bordul vehiculelor. Dat fiind că, în acest scop, este nevoie de susținere tehnică și juridică, Comisia ar trebui să evalueze fără întârziere, pe baza consultărilor cu toate părțile interesate implicate, printre care și producătorii de autovehicule și operatorii independenți, toate opțiunile de promovare și de a asigura o astfel de platformă cu acces liber și, dacă este cazul, să prezinte o inițiativă legislativă în acest sens. În plus, sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului ar trebui să fie accesibil în schimbul unei plăți rezonabile, fără să depășească o anumită valoare nominală și fără discriminare pentru toți operatorii independenți pentru reparații și întreținere, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului (7).

| (17) | Pentru a menține integritatea sistemului de omologare de tip, numai acele sisteme eCall bazate pe serviciul 112 instalate la bordul vehiculului care pot fi pe deplin testate ar trebui să fie acceptate în sensul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a menține integritatea sistemului de omologare de tip, numai acele sisteme eCall bazate pe serviciul 112 instalate la bordul vehiculului care pot fi pe deplin testate ar trebui să fie acceptate în sensul prezentului regulament.

| (18) | Dat fiind faptul că sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului este un sistem pentru situații de urgență, acesta necesită cel mai înalt nivel de fiabilitate posibil. Ar trebui asigurate acuratețea setului minim de date, precum și a transmisiei vocale și a calității acesteia și ar trebui dezvoltat un sistem uniform de testare pentru a asigura longevitatea și durabilitatea sistemului eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului. Prin urmare, ar trebui realizate inspecții tehnice periodice, în conformitate cu Directiva 2014/45/UE a Parlamentului European și a Consiliului (8). |
| --- | --- |

(18)

Dat fiind faptul că sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului este un sistem pentru situații de urgență, acesta necesită cel mai înalt nivel de fiabilitate posibil. Ar trebui asigurate acuratețea setului minim de date, precum și a transmisiei vocale și a calității acesteia și ar trebui dezvoltat un sistem uniform de testare pentru a asigura longevitatea și durabilitatea sistemului eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului. Prin urmare, ar trebui realizate inspecții tehnice periodice, în conformitate cu Directiva 2014/45/UE a Parlamentului European și a Consiliului (8).

| (19) | Vehiculele în serii mici și vehiculele omologate în temeiul articolului 24 din Directiva 2007/46/CE sunt excluse în temeiul directivei menționate de la cerințele privind protecția pasagerilor în cazul unei coliziuni frontale sau laterale. Prin urmare, respectivele vehicule ar trebui să fie excluse de la obligația de a se conforma cerințelor eCall stabilite în prezentul regulament. În plus, unele vehicule din categoriile M1 și N1 nu pot fi echipate, din motive tehnice, cu un mecanism eCall de declanșare adecvat. |
| --- | --- |

(19)

Vehiculele în serii mici și vehiculele omologate în temeiul articolului 24 din Directiva 2007/46/CE sunt excluse în temeiul directivei menționate de la cerințele privind protecția pasagerilor în cazul unei coliziuni frontale sau laterale. Prin urmare, respectivele vehicule ar trebui să fie excluse de la obligația de a se conforma cerințelor eCall stabilite în prezentul regulament. În plus, unele vehicule din categoriile M1 și N1 nu pot fi echipate, din motive tehnice, cu un mecanism eCall de declanșare adecvat.

| (20) | Vehiculele cu destinație specială ar trebui să fie în conformitate cu cerințele eCall stabilite în prezentul regulament, în cazul în care vehiculul de bază/incomplet este echipat cu mecanismul de declanșare necesar. |
| --- | --- |

(20)

Vehiculele cu destinație specială ar trebui să fie în conformitate cu cerințele eCall stabilite în prezentul regulament, în cazul în care vehiculul de bază/incomplet este echipat cu mecanismul de declanșare necesar.

| (21) | Orice prelucrare a datelor cu caracter personal prin intermediul sistemului eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului ar trebui să fie conformă cu normele de protecție a datelor cu caracter personal prevăzute în Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9) și în Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10), în special pentru a garanta că vehiculele echipate cu sisteme eCall bazate pe serviciul 112 instalate la bordul vehiculului, legate, în starea lor normală de funcționare, de un apel eCall 112, nu pot fi urmărite și nu fac obiectul unei urmăriri constante, precum și că setul minim de date trimise de sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului include informațiile minime necesare pentru tratarea corespunzătoare a apelurilor de urgență. Acest lucru ține cont de recomandările formulate de Grupul de lucru pentru protecția datelor instituit prin articolul 29 din Directiva 95/46/CE, cuprinse în „Documentul de lucru referitor la protecția datelor și la implicațiile asupra vieții private în cadrul inițiativei privind eCall”, adoptat la 26 septembrie 2006. |
| --- | --- |

(21)

Orice prelucrare a datelor cu caracter personal prin intermediul sistemului eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului ar trebui să fie conformă cu normele de protecție a datelor cu caracter personal prevăzute în Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9) și în Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10), în special pentru a garanta că vehiculele echipate cu sisteme eCall bazate pe serviciul 112 instalate la bordul vehiculului, legate, în starea lor normală de funcționare, de un apel eCall 112, nu pot fi urmărite și nu fac obiectul unei urmăriri constante, precum și că setul minim de date trimise de sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului include informațiile minime necesare pentru tratarea corespunzătoare a apelurilor de urgență. Acest lucru ține cont de recomandările formulate de Grupul de lucru pentru protecția datelor instituit prin articolul 29 din Directiva 95/46/CE, cuprinse în „Documentul de lucru referitor la protecția datelor și la implicațiile asupra vieții private în cadrul inițiativei privind eCall”, adoptat la 26 septembrie 2006.

| (22) | Producătorii ar trebui să pună în aplicare toate măsurile necesare pentru a se conforma normelor privind protecția vieții private și a datelor prevăzute în prezentul regulament, în conformitate cu articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (11). |
| --- | --- |

(22)

Producătorii ar trebui să pună în aplicare toate măsurile necesare pentru a se conforma normelor privind protecția vieții private și a datelor prevăzute în prezentul regulament, în conformitate cu articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (11).

| (23) | Pentru respectarea cerințelor tehnice, producătorii de vehicule ar trebui să integreze forme tehnice de protecție a datelor în sistemele instalate la bordul vehiculelor și să respecte principiul luării în considerare a vieții private începând din momentul conceperii (privacy by design). |
| --- | --- |

(23)

Pentru respectarea cerințelor tehnice, producătorii de vehicule ar trebui să integreze forme tehnice de protecție a datelor în sistemele instalate la bordul vehiculelor și să respecte principiul luării în considerare a vieții private începând din momentul conceperii (privacy by design).

| (24) | Producătorii ar trebui să furnizeze, ca parte a documentației tehnice care se înmânează odată cu vehiculul, informații privind existența unui sistem public eCall gratuit, bazat pe numărul european unic de urgență 112, privind dreptul proprietarului vehiculului de a alege să utilizeze respectivul sistem, și nu un sistem eCall asigurat de terți, precum și privind prelucrarea datelor prin intermediul sistemului eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului. De asemenea, informațiile respective ar trebui să fie disponibile și online. |
| --- | --- |

(24)

Producătorii ar trebui să furnizeze, ca parte a documentației tehnice care se înmânează odată cu vehiculul, informații privind existența unui sistem public eCall gratuit, bazat pe numărul european unic de urgență 112, privind dreptul proprietarului vehiculului de a alege să utilizeze respectivul sistem, și nu un sistem eCall asigurat de terți, precum și privind prelucrarea datelor prin intermediul sistemului eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului. De asemenea, informațiile respective ar trebui să fie disponibile și online.

| (25) | Datele transmise prin intermediul sistemului eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului și prelucrate de PSAP-uri pot fi transferate serviciului de urgență și partenerilor din serviciu menționați în Decizia nr. 585/2014/UE doar în cazul unor incidente legate de apelurile eCall și sub rezerva condițiilor specificate de respectiva decizie și sunt utilizate exclusiv în scopul atingerii obiectivelor respectivei decizii. Datele prelucrate de PSAP-uri prin intermediul sistemului eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului nu sunt transferate niciunei părți terțe fără acordul prealabil explicit al persoanei vizate. |
| --- | --- |

(25)

Datele transmise prin intermediul sistemului eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului și prelucrate de PSAP-uri pot fi transferate serviciului de urgență și partenerilor din serviciu menționați în Decizia nr. 585/2014/UE doar în cazul unor incidente legate de apelurile eCall și sub rezerva condițiilor specificate de respectiva decizie și sunt utilizate exclusiv în scopul atingerii obiectivelor respectivei decizii. Datele prelucrate de PSAP-uri prin intermediul sistemului eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului nu sunt transferate niciunei părți terțe fără acordul prealabil explicit al persoanei vizate.

| (26) | Organizațiile europene de standardizare, Institutul European de Standardizare în Telecomunicații (ETSI) și Comitetul european de Standardizare (CEN), au elaborat standarde comune pentru implementarea unui serviciu eCall paneuropean, care ar trebui să se aplice în sensul prezentului regulament, deoarece acest lucru va facilita evoluția tehnologică a serviciului eCall instalat la bordul vehiculului, va asigura interoperabilitatea și continuitatea serviciului în întreaga Uniune și va reduce costurile de implementare pentru Uniune în ansamblu. |
| --- | --- |

(26)

Organizațiile europene de standardizare, Institutul European de Standardizare în Telecomunicații (ETSI) și Comitetul european de Standardizare (CEN), au elaborat standarde comune pentru implementarea unui serviciu eCall paneuropean, care ar trebui să se aplice în sensul prezentului regulament, deoarece acest lucru va facilita evoluția tehnologică a serviciului eCall instalat la bordul vehiculului, va asigura interoperabilitatea și continuitatea serviciului în întreaga Uniune și va reduce costurile de implementare pentru Uniune în ansamblu.

| (27) | Pentru a asigura aplicarea cerințelor tehnice comune în ceea ce privește sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește exceptarea anumitor clase de vehicule din categoriile M1 și N1 de la obligația de instalare a sistemelor eCall la bordul lor, stabilirea de cerințe tehnice detaliate și încercări pentru omologarea CE de tip a vehiculelor în ceea ce privește sistemele eCall instalate la bordul lor și pentru omologarea CE de tip a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate concepute și construite pentru astfel de vehicule, precum și stabilirea de norme tehnice detaliate și de proceduri de testare pentru aplicarea anumitor norme privind prelucrarea datelor cu caracter personal și pentru se asigura că nu are loc niciun schimb de date cu caracter personal între sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului și sistemele prestatorilor terți. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți și împreună cu părțile interesate relevante, consultând în special organizațiile pentru protecția consumatorilor, precum și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și Grupul de lucru pentru protecția datelor instituit prin articolul 29, în conformitate cu legislația aplicabilă. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

(27)

Pentru a asigura aplicarea cerințelor tehnice comune în ceea ce privește sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește exceptarea anumitor clase de vehicule din categoriile M1 și N1 de la obligația de instalare a sistemelor eCall la bordul lor, stabilirea de cerințe tehnice detaliate și încercări pentru omologarea CE de tip a vehiculelor în ceea ce privește sistemele eCall instalate la bordul lor și pentru omologarea CE de tip a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate concepute și construite pentru astfel de vehicule, precum și stabilirea de norme tehnice detaliate și de proceduri de testare pentru aplicarea anumitor norme privind prelucrarea datelor cu caracter personal și pentru se asigura că nu are loc niciun schimb de date cu caracter personal între sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului și sistemele prestatorilor terți. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți și împreună cu părțile interesate relevante, consultând în special organizațiile pentru protecția consumatorilor, precum și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și Grupul de lucru pentru protecția datelor instituit prin articolul 29, în conformitate cu legislația aplicabilă. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

| (28) | În scopul de a asigura condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite Comisiei competențe de executare în ceea ce privește modalitățile practice de evaluare a absenței posibilității de urmărire și de detectare, modelul documentelor de informare a utilizatorului și dispozițiile administrative pentru omologarea CE de tip privind modelul documentelor informative care urmează a fi transmise de producători în scopul obținerii omologării de tip, modelul certificatelor de omologare CE de tip și modelul mărcii de omologare CE de tip. Aceste competențe ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (12). |
| --- | --- |

(28)

În scopul de a asigura condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite Comisiei competențe de executare în ceea ce privește modalitățile practice de evaluare a absenței posibilității de urmărire și de detectare, modelul documentelor de informare a utilizatorului și dispozițiile administrative pentru omologarea CE de tip privind modelul documentelor informative care urmează a fi transmise de producători în scopul obținerii omologării de tip, modelul certificatelor de omologare CE de tip și modelul mărcii de omologare CE de tip. Aceste competențe ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (12).

| (29) | Producătorilor de vehicule ar trebui să li se acorde suficient timp pentru a se adapta la cerințele tehnice ale prezentului regulament. |
| --- | --- |

(29)

Producătorilor de vehicule ar trebui să li se acorde suficient timp pentru a se adapta la cerințele tehnice ale prezentului regulament.

| (30) | Prezentul regulament este un regulament nou, distinct, în contextul procedurii de omologare CE de tip prevăzută de Directiva 2007/46/CE și, prin urmare, anexele I, III, IV și XI la directiva respectivă ar trebui modificate în consecință. |
| --- | --- |

(30)

Prezentul regulament este un regulament nou, distinct, în contextul procedurii de omologare CE de tip prevăzută de Directiva 2007/46/CE și, prin urmare, anexele I, III, IV și XI la directiva respectivă ar trebui modificate în consecință.

| (31) | Întrucât obiectivul prezentului regulament, respectiv realizarea pieței interne prin introducerea unor cerințe tehnice comune pentru vehiculele noi omologate de tip, echipate cu sisteme eCall bazate pe serviciul 112 instalate la bordul vehiculelor, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre ci, având în vedere amploarea acțiunii, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum se prevede la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(31)

Întrucât obiectivul prezentului regulament, respectiv realizarea pieței interne prin introducerea unor cerințe tehnice comune pentru vehiculele noi omologate de tip, echipate cu sisteme eCall bazate pe serviciul 112 instalate la bordul vehiculelor, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre ci, având în vedere amploarea acțiunii, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum se prevede la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv.

| (32) | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a fost consultată în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (13) și a emis un aviz la 29 octombrie 2013 (14), |
| --- | --- |

(32)

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a fost consultată în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (13) și a emis un aviz la 29 octombrie 2013 (14),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiectul

Prezentul regulament stabilește cerințele generale pentru omologarea CE de tip a vehiculelor cu privire la sistemele eCall bazate pe serviciul 112 instalate la bordul vehiculului, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate eCall bazate pe serviciul 112 instalate la bordul vehiculului.

Articolul 2

Domeniul de aplicare

(1)   Prezentul regulament se aplică vehiculelor din categoriile M1 și N1, astfel cum sunt definite la punctele 1.1.1 și 1.2.1 din partea A a anexei II la Directiva 2007/46/CE, precum și sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate eCall bazate pe serviciul 112 instalate la bordul vehiculului, concepute și construite pentru astfel de vehicule.

Prezentul regulament nu se aplică următoarelor vehicule:

| (a) | vehiculelor produse în serii mici, omologate în temeiul articolelor 22 și 23 din Directiva 2007/46/CE; |
| --- | --- |

(a)

vehiculelor produse în serii mici, omologate în temeiul articolelor 22 și 23 din Directiva 2007/46/CE;

| (b) | vehiculelor omologate în temeiul articolului 24 din Directiva 2007/46/CE; |
| --- | --- |

(b)

vehiculelor omologate în temeiul articolului 24 din Directiva 2007/46/CE;

| (c) | vehiculelor care, din motive tehnice, nu pot fi echipate cu un mecanism eCall de declanșare adecvat, identificate în conformitate cu alineatul (2). |
| --- | --- |

(c)

vehiculelor care, din motive tehnice, nu pot fi echipate cu un mecanism eCall de declanșare adecvat, identificate în conformitate cu alineatul (2).

(2)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 8 în vederea identificării claselor de vehicule din categoriile M1 și N1 care, din motive tehnice, nu pot fi echipate cu un mecanism eCall de declanșare adecvat, pe baza unui studiu de evaluare a costurilor și beneficiilor efectuat sau mandatat de Comisie și luând în considerare toate aspectele de siguranță și tehnice relevante.

Primele astfel de acte delegate se adoptă până la ... (15).

Articolul 3

Definiții

În sensul prezentului regulament, pe lângă definițiile prevăzute la articolul 3 din Directiva 2007/46/CE, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „sistem eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului” înseamnă un sistem de urgență, compus din echipamentul instalat la bordul vehiculului și din mijloacele de declanșare, de gestionare și de efectuare a transmisiei eCall, care este activat fie automat prin intermediul unor senzori de la bordul vehiculului, fie manual, care transmite, prin intermediul rețelelor publice de comunicații mobile fără fir, un set minim de date și stabilește un canal audio bazat pe serviciul 112 între pasagerii vehiculului și un PSAP eCall; |
| --- | --- |

1.

„sistem eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului” înseamnă un sistem de urgență, compus din echipamentul instalat la bordul vehiculului și din mijloacele de declanșare, de gestionare și de efectuare a transmisiei eCall, care este activat fie automat prin intermediul unor senzori de la bordul vehiculului, fie manual, care transmite, prin intermediul rețelelor publice de comunicații mobile fără fir, un set minim de date și stabilește un canal audio bazat pe serviciul 112 între pasagerii vehiculului și un PSAP eCall;

| 2. | „eCall” înseamnă un apel de urgență de la bordul vehiculului către numărul 112, efectuat fie automat, prin activarea unor senzori de la bordul vehiculului, fie manual, care transmite, prin intermediul rețelelor publice de comunicații mobile fără fir, un set minim de date și stabilește un canal audio între vehicul și PSAP eCall; |
| --- | --- |

2.

„eCall” înseamnă un apel de urgență de la bordul vehiculului către numărul 112, efectuat fie automat, prin activarea unor senzori de la bordul vehiculului, fie manual, care transmite, prin intermediul rețelelor publice de comunicații mobile fără fir, un set minim de date și stabilește un canal audio între vehicul și PSAP eCall;

| 3. | „centru de preluare a apelurilor de urgență” sau „PSAP” înseamnă locul fizic în care se primesc prima dată apelurile de urgență, aflat sub responsabilitatea unei autorități publice sau a unei organizații private recunoscute de statul membru; |
| --- | --- |

3.

„centru de preluare a apelurilor de urgență” sau „PSAP” înseamnă locul fizic în care se primesc prima dată apelurile de urgență, aflat sub responsabilitatea unei autorități publice sau a unei organizații private recunoscute de statul membru;

| 4. | „cel mai adecvat PSAP” înseamnă un PSAP desemnat în prealabil de către autoritățile responsabile pentru a prelua apelurile de urgență dintr-o anumită zonă sau pentru apeluri de urgență de un anumit tip; |
| --- | --- |

4.

„cel mai adecvat PSAP” înseamnă un PSAP desemnat în prealabil de către autoritățile responsabile pentru a prelua apelurile de urgență dintr-o anumită zonă sau pentru apeluri de urgență de un anumit tip;

| 5. | „centru de preluare a apelurilor de urgență eCall” înseamnă cel mai adecvat PSAP desemnat în prealabil de către autorități pentru a prelua prima dată și pentru a gestiona apelurile eCall; |
| --- | --- |

5.

„centru de preluare a apelurilor de urgență eCall” înseamnă cel mai adecvat PSAP desemnat în prealabil de către autorități pentru a prelua prima dată și pentru a gestiona apelurile eCall;

| 6. | „set minim de date” înseamnă informațiile definite de standardul „Sisteme de transport inteligente – eSafety – Setul minim de date eCall” (EN 15722:2011), transmise PSAP eCall; |
| --- | --- |

6.

„set minim de date” înseamnă informațiile definite de standardul „Sisteme de transport inteligente – eSafety – Setul minim de date eCall” (EN 15722:2011), transmise PSAP eCall;

| 7. | „echipament instalat la bordul vehiculului” înseamnă echipamentul instalat în mod permanent în interiorul vehiculului care oferă sau are acces la datele vehiculului necesare pentru efectuarea operațiunii eCall prin intermediul unei rețele publice de comunicații mobile fără fir; |
| --- | --- |

7.

„echipament instalat la bordul vehiculului” înseamnă echipamentul instalat în mod permanent în interiorul vehiculului care oferă sau are acces la datele vehiculului necesare pentru efectuarea operațiunii eCall prin intermediul unei rețele publice de comunicații mobile fără fir;

| 8. | „operațiune eCall” înseamnă stabilirea unei sesiuni de comunicații mobile fără fir într-o rețea publică de comunicații fără fir, transmiterea unui set minim de date de la un vehicul către un PSAP eCall și stabilirea unui canal audio între vehicul și respectivul PSAP eCall; |
| --- | --- |

8.

„operațiune eCall” înseamnă stabilirea unei sesiuni de comunicații mobile fără fir într-o rețea publică de comunicații fără fir, transmiterea unui set minim de date de la un vehicul către un PSAP eCall și stabilirea unui canal audio între vehicul și respectivul PSAP eCall;

| 9. | „rețea publică de comunicații mobile fără fir” înseamnă o rețea de comunicații mobile fără fir aflată la dispoziția publicului în conformitate cu Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului (16) și cu Directiva 2002/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului (17); |
| --- | --- |

9.

„rețea publică de comunicații mobile fără fir” înseamnă o rețea de comunicații mobile fără fir aflată la dispoziția publicului în conformitate cu Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului (16) și cu Directiva 2002/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului (17);

| 10. | „eCall asigurat de serviciile prestatorilor terți” sau „eCall asigurat de terți” înseamnă un apel de urgență de la bordul vehiculului către un prestator de servicii terț, efectuat fie automat, prin activarea unor senzori de la bordul vehiculului, fie manual, care transmite, prin intermediul rețelelor publice de comunicații mobile fără fir, un set minim de date și stabilește un canal audio între vehicul și prestatorul de servicii terț; |
| --- | --- |

10.

„eCall asigurat de serviciile prestatorilor terți” sau „eCall asigurat de terți” înseamnă un apel de urgență de la bordul vehiculului către un prestator de servicii terț, efectuat fie automat, prin activarea unor senzori de la bordul vehiculului, fie manual, care transmite, prin intermediul rețelelor publice de comunicații mobile fără fir, un set minim de date și stabilește un canal audio între vehicul și prestatorul de servicii terț;

| 11. | „prestator de servicii terț” înseamnă o organizație recunoscută de către autoritățile naționale ca fiind autorizată să primească un eCall asigurat de terți și să transmită setul minim de date către PSAP eCall; |
| --- | --- |

11.

„prestator de servicii terț” înseamnă o organizație recunoscută de către autoritățile naționale ca fiind autorizată să primească un eCall asigurat de terți și să transmită setul minim de date către PSAP eCall;

| 12. | „sistem eCall aferent serviciilor prestatorilor terți instalat la bordul vehiculului” sau sistem eCall asigurat de terți instalat la bordul vehiculului” înseamnă un sistem activat fie automat, prin intermediul unor senzori de la bordul vehiculului, fie manual, care transmite, prin intermediul rețelelor publice de comunicații mobile fără fir, un set minim de date și stabilește un canal audio între vehicul și prestatorul de servicii terț. |
| --- | --- |

12.

„sistem eCall aferent serviciilor prestatorilor terți instalat la bordul vehiculului” sau sistem eCall asigurat de terți instalat la bordul vehiculului” înseamnă un sistem activat fie automat, prin intermediul unor senzori de la bordul vehiculului, fie manual, care transmite, prin intermediul rețelelor publice de comunicații mobile fără fir, un set minim de date și stabilește un canal audio între vehicul și prestatorul de servicii terț.

Articolul 4

Obligațiile generale ale producătorilor

Producătorii fac dovada faptului că toate noile tipuri de vehicule menționate la articolul 2 sunt echipate cu un sistem eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului, instalat în mod permanent, în conformitate cu prezentul regulament și cu actele delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul prezentului regulament.

Articolul 5

Obligațiile specifice ale producătorilor

(1)   Producătorii se asigură că toate noile tipuri de vehicule, precum și sistemele, componentele și unitățile tehnice separate eCall bazate pe serviciul 112 instalate la bordul vehiculului, concepute și construite pentru astfel de vehicule, sunt fabricate și omologate în conformitate cu prezentul regulament și cu actele delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul prezentului regulament.

(2)   Producătorii fac dovada faptului că toate noile tipuri de vehicule sunt construite astfel încât să asigure că, în cazul unui accident grav, detectat prin activarea unuia sau a mai multor senzori sau procesoare din interiorul vehiculului, care se produce pe teritoriul Uniunii, este declanșat automat un apel eCall către numărul european unic de urgență 112.

Producătorii fac dovada faptului că noile tipuri de vehicule sunt construite astfel încât să asigure că un apel eCall către numărul european unic de urgență 112 poate fi declanșat și manual.

Producătorii se asigură că funcția de control al declanșării manuale a sistemului eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului este concepută în așa fel încât să prevină utilizarea necorespunzătoare.

(3)   Alineatul (2) nu aduce atingere dreptului proprietarului vehiculului de a utiliza un sistem eCall asigurat de terți instalat la bordul vehiculului care oferă un serviciu similar, în plus față de sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului, cu condiția ca toate condițiile de mai jos să fie îndeplinite:

| (a) | sistemul eCall asigurat de terți instalat la bordul vehiculului respectă standardul EN 16102:2011 „Sisteme inteligente de transport – eCall – Cerințe operaționale pentru serviciile asigurate de prestatori terți”; |
| --- | --- |

(a)

sistemul eCall asigurat de terți instalat la bordul vehiculului respectă standardul EN 16102:2011 „Sisteme inteligente de transport – eCall – Cerințe operaționale pentru serviciile asigurate de prestatori terți”;

| (b) | producătorii se asigură că există un singur sistem activ în orice moment dat și că sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului se declanșează în mod automat în cazul în care sistemul eCall asigurat de terți instalat la bordul vehiculului nu funcționează; |
| --- | --- |

(b)

producătorii se asigură că există un singur sistem activ în orice moment dat și că sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului se declanșează în mod automat în cazul în care sistemul eCall asigurat de terți instalat la bordul vehiculului nu funcționează;

| (c) | proprietarul vehiculului are dreptul, în orice moment, să aleagă să utilizeze sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului, și nu un sistem asigurat de terți instalat la bordul vehiculului; |
| --- | --- |

(c)

proprietarul vehiculului are dreptul, în orice moment, să aleagă să utilizeze sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului, și nu un sistem asigurat de terți instalat la bordul vehiculului;

| (d) | producătorii includ în manualul utilizatorului informații privind dreptul prevăzut la litera (c). |
| --- | --- |

(d)

producătorii includ în manualul utilizatorului informații privind dreptul prevăzut la litera (c).

(4)   Producătorii garantează că aparatele de recepție din sistemele eCall bazate pe serviciul 112 instalate la bordul vehiculului sunt compatibile cu serviciile de poziționare furnizate de sistemele Galileo și EGNOS. Producătorii pot alege în plus, de asemenea, compatibilitatea cu alte sisteme de radionavigație prin satelit.

(5)   Numai acele sisteme eCall bazate pe serviciul 112 instalate la bordul vehiculului, fie instalate în mod permanent în interiorul vehiculului, fie omologate de tip separat, care pot fi testate sunt acceptate în scopul omologării CE de tip.

(6)   Producătorii demonstrează că, în cazul apariției unei defecțiuni grave a sistemului, care ar împiedica realizarea unui apel eCall bazat pe serviciul 112, pasagerii autovehiculului sunt avertizați.

(7)   Sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului este accesibil tuturor operatorilor independenți în schimbul unei plăți rezonabile fără să depășească o anumită valoare nominală și fără discriminare, pentru reparații și întreținere, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 715/2007.

(8)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 8, de stabilire a cerințelor tehnice detaliate și a testelor pentru omologarea CE de tip a vehiculelor în ceea ce privește sistemele eCall bazate pe serviciul 112 instalate la bordul vehiculului și pentru omologarea CE de tip a sistemelor, a componentelor și a unităților tehnice separate eCall bazate pe serviciul 112 instalate la bordul vehiculului.

Cerințele tehnice și testele la care se face referire la primul paragraf se bazează pe cerințele stabilite la alineatele (2)-(7) și pe standardele disponibile referitoare la eCall, dacă este cazul, inclusiv:

| (a) | EN 16072:2011 „Sisteme de transport inteligente – eSafety – Sistem eCall paneuropean – Cerințe de funcționare”; |
| --- | --- |

(a)

EN 16072:2011 „Sisteme de transport inteligente – eSafety – Sistem eCall paneuropean – Cerințe de funcționare”;

| (b) | EN 16062:2011 „Sisteme de transport inteligente – eSafety – Cerințe de aplicare de înalt nivel pentru eCall”; |
| --- | --- |

(b)

EN 16062:2011 „Sisteme de transport inteligente – eSafety – Cerințe de aplicare de înalt nivel pentru eCall”;

| (c) | CEN/TS 16454:2013 „Sisteme de transport inteligente – eSafety – Testarea conformității sistemului eCall de la un capăt la altul”, în ceea ce privește conformitatea sistemului eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului cu sistemul paneuropean eCall; |
| --- | --- |

(c)

CEN/TS 16454:2013 „Sisteme de transport inteligente – eSafety – Testarea conformității sistemului eCall de la un capăt la altul”, în ceea ce privește conformitatea sistemului eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului cu sistemul paneuropean eCall;

| (d) | EN 15722:2011 „Sisteme de transport inteligente – eSafety – Setul minim de date eCall”; |
| --- | --- |

(d)

EN 15722:2011 „Sisteme de transport inteligente – eSafety – Setul minim de date eCall”;

| (e) | EN 16102:2011 „Sisteme inteligente de transport – eCall – Cerințe operaționale pentru serviciile oferite de prestatori terți”; |
| --- | --- |

(e)

EN 16102:2011 „Sisteme inteligente de transport – eCall – Cerințe operaționale pentru serviciile oferite de prestatori terți”;

| (f) | orice alt standard european referitor la sistemul eCall adoptat conform procedurilor stabilite în Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (18) sau în regulamentele Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (regulamentele UNECE) privind sistemele eCall la care Uniunea a aderat. |
| --- | --- |

(f)

orice alt standard european referitor la sistemul eCall adoptat conform procedurilor stabilite în Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (18) sau în regulamentele Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (regulamentele UNECE) privind sistemele eCall la care Uniunea a aderat.

Primele astfel de acte delegate se adoptă până la ... (19)

(9)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 8, pentru a actualiza versiunile standardelor menționate la alineatul (8) de la prezentul articol, atunci când se adoptă o nouă versiune.

Articolul 6

Norme privind protecția datelor și a vieții private

(1)   Prezentul regulament nu aduce atingere Directivei 95/46/CE și nici Directivei 2002/58/CE. Orice prelucrare a datelor cu caracter personal prin intermediul sistemului eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul autovehiculului respectă normele de protecție a datelor cu caracter personal prevăzute în respectivele directive.

(2)   Datele cu caracter personal prelucrate în conformitate cu prezentul regulament se utilizează exclusiv în scopul gestionării situațiilor de urgență menționate la articolul 5 alineatul (2) primul paragraf.

(3)   Datele cu caracter personal prelucrate în conformitate cu prezentul regulament nu se păstrează mai mult decât este necesar în scopul gestionării situațiilor de urgență menționate la articolul 5 alineatul (2) primul paragraf. Astfel de date se elimină în totalitate de îndată ce nu mai sunt necesare în acest scop.

(4)   Producătorii se asigură că sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului nu poate fi urmărit și nu face obiectul unei urmăriri constante.

(5)   Producătorii se asigură că, în memoria internă a sistemului eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului, datele sunt eliminate în mod automat și în mod continuu. Se permite păstrarea numai a ultimelor trei localizări ale vehiculului, în măsura în care acest lucru este strict necesar pentru a preciza situarea actuală și direcția de deplasare la momentul evenimentului.

(6)   Respectivele date nu sunt disponibile în afara sistemului eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului pentru nicio entitate înainte de declanșarea apelului eCall.

(7)   În sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului se integrează tehnologii de protecție a vieții private pentru a oferi utilizatorilor eCall nivelul adecvat de protecție a vieții private, precum și garanțiile necesare pentru prevenirea supravegherii persoanelor fizice și utilizării abuzive a datelor.

(8)   Setul minim de date trimis de către sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului conține numai informații minime, astfel cum sunt menționate în standardul EN 15722:2011 „Sisteme de transport inteligente – eSafety – Setul minim de date eCall”. Sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului nu transmite date suplimentare. Setul minim de date este stocat astfel încât să poată permite ștergerea acestuia în totalitate și permanentă.

(9)   Producătorii includ în manualul utilizatorului informații clare și complete cu privire la activitățile de prelucrare a datelor efectuate prin intermediul sistemului eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului. Respectivele informații constau în:

| (a) | trimiterea la temeiul juridic al prelucrării; |
| --- | --- |

(a)

trimiterea la temeiul juridic al prelucrării;

| (b) | faptul că sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului este activat implicit; |
| --- | --- |

(b)

faptul că sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului este activat implicit;

| (c) | modalitățile de prelucrare a datelor pe care o efectuează sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului; |
| --- | --- |

(c)

modalitățile de prelucrare a datelor pe care o efectuează sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului;

| (d) | scopul specific al prelucrării apelurilor eCall, care este limitat la situațiile de urgență menționate la articolul 5 alineatul (2) primul paragraf; |
| --- | --- |

(d)

scopul specific al prelucrării apelurilor eCall, care este limitat la situațiile de urgență menționate la articolul 5 alineatul (2) primul paragraf;

| (e) | tipurile de date colectate și prelucrate și destinatarii acestor date; |
| --- | --- |

(e)

tipurile de date colectate și prelucrate și destinatarii acestor date;

| (f) | termenul pentru păstrarea datelor în sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul autovehiculului; |
| --- | --- |

(f)

termenul pentru păstrarea datelor în sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul autovehiculului;

| (g) | faptul că nu există o monitorizare constantă a vehiculului; |
| --- | --- |

(g)

faptul că nu există o monitorizare constantă a vehiculului;

| (h) | modalitățile pentru exercitarea drepturilor persoanelor vizate, precum și serviciul de contact responsabil de gestionarea cererilor de acces; |
| --- | --- |

(h)

modalitățile pentru exercitarea drepturilor persoanelor vizate, precum și serviciul de contact responsabil de gestionarea cererilor de acces;

| (i) | orice informație suplimentară necesară în ceea ce privește urmărirea, detectarea și prelucrarea datelor cu caracter personal în legătură cu furnizarea unui serviciu eCall de către prestatori terți și/sau a altor servicii cu valoare adăugată, care face obiectul consimțământului explicit al proprietarului și sunt în conformitate cu Directiva 95/46/CE. Se ține seama în mod special de diferențele ce se pot înregistra între prelucrarea datelor prin intermediul sistemului eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul autovehiculului și sistemele eCall asigurate de terți sau alte servicii cu valoare adăugată. |
| --- | --- |

(i)

orice informație suplimentară necesară în ceea ce privește urmărirea, detectarea și prelucrarea datelor cu caracter personal în legătură cu furnizarea unui serviciu eCall de către prestatori terți și/sau a altor servicii cu valoare adăugată, care face obiectul consimțământului explicit al proprietarului și sunt în conformitate cu Directiva 95/46/CE. Se ține seama în mod special de diferențele ce se pot înregistra între prelucrarea datelor prin intermediul sistemului eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul autovehiculului și sistemele eCall asigurate de terți sau alte servicii cu valoare adăugată.

(10)   Pentru a evita orice confuzie legată de scopul urmărit și de valoarea adăugată a prelucrării, informațiile menționate la alineatul (9) sunt furnizate în manualul utilizatorului în mod separat pentru sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul autovehiculului și pentru sistemele eCall asigurate de terți, înainte de utilizarea sistemului.

(11)   Producătorii garantează că sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului și orice sistem suplimentar care oferă un apel eCall asigurat de terți sau un serviciu cu valoare adăugată sunt concepute astfel încât între acestea să nu fie posibil niciun schimb de date cu caracter personal. Neutilizarea unui sistem care oferă un apel eCall asigurat de terți sau un serviciu cu valoare adăugată sau refuzul persoanei vizate de a-și da consimțământul pentru prelucrarea datelor sale cu caracter personal pentru un serviciu eCall asigurat de terți sau pentru un serviciu cu valoare adăugată nu are efecte negative asupra utilizării sistemului eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului.

(12)   Comisiei este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu dispozițiile articolului 8, pentru a stabili:

| (a) | cerințele tehnice detaliate și procedurile de testare pentru aplicarea normelor privind prelucrarea datelor cu caracter personal de la alineatele (2) și (3); |
| --- | --- |

(a)

cerințele tehnice detaliate și procedurile de testare pentru aplicarea normelor privind prelucrarea datelor cu caracter personal de la alineatele (2) și (3);

| (b) | cerințele tehnice detaliate și procedurile de testare pentru asigurarea faptului că nu există schimburi de date cu caracter personal între sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului și sistemele părților terțe, astfel cum se prevede la alineatul (11). |
| --- | --- |

(b)

cerințele tehnice detaliate și procedurile de testare pentru asigurarea faptului că nu există schimburi de date cu caracter personal între sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului și sistemele părților terțe, astfel cum se prevede la alineatul (11).

Primele astfel de acte delegate se adoptă până la ... (20).

(13)   Prin acte de punere în aplicare, Comisia stabilește:

| (a) | modalitățile practice de evaluare a absenței posibilității de urmărire și detectare prevăzute la alineatele (4), (5) și (6); |
| --- | --- |

(a)

modalitățile practice de evaluare a absenței posibilității de urmărire și detectare prevăzute la alineatele (4), (5) și (6);

| (b) | modelul pentru informațiile utilizatorului menționate la alineatul (9). |
| --- | --- |

(b)

modelul pentru informațiile utilizatorului menționate la alineatul (9).

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 10 alineatul (2).

Primele astfel de acte de punere în aplicare se adoptă până la ... (20).

Articolul 7

Obligațiile statelor membre

Începând cu 31 martie 2018, autoritățile naționale nu acordă omologare CE de tip în ceea ce privește sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului decât noilor tipuri de vehicule și noilor tipuri de sisteme, componente și unități tehnice separate eCall bazate pe serviciul 112 instalate la bordul vehiculului, concepute și construite pentru astfel de vehicule, care sunt conforme cu prezentul regulament și cu actele delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul prezentului regulament.

Articolul 8

Exercitarea delegării

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 2 alineatul (2), la articolul 5 alineatele (8) și (9) și la articolul 6 alineatul (12) este conferită Comisiei pentru o perioadă de cinci ani începând de la ... (21). Comisia întocmește un raport cu privire la delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

(3)   Parlamentul European sau Consiliul poate revoca în orice moment delegarea de competențe menționată la articolul 2 alineatul (2), la articolul 5 alineatele (8) și (9) și la articolul 6 alineatul (12). O decizie de revocare pune capăt delegării competenței specificate în decizia respectivă. Decizia intră în vigoare în ziua următoare publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară, menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre actele delegate aflate deja în vigoare.

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 2 alineatul (2), articolul 5 alineatele (8) și (9) și articolul 6 alineatul (12) intră în vigoare numai dacă Parlamentul European sau Consiliul nu a ridicat obiecții în termen de două luni de la data la care le-a fost notificat actul în cauză sau dacă, înainte de expirarea acestui termen, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu vor ridica obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 9

Acte de punere în aplicare

Comisia adoptă acte de punere în aplicare care conțin dispozițiile administrative pentru omologarea CE de tip a vehiculelor în ceea ce privește sistemul eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului și în ceea ce privește sistemele, componentele și unitățile tehnice separate eCall bazate pe serviciul 112 instalate la bordul vehiculului, concepute și construite pentru astfel de vehicule, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1), referitoare la:

| (a) | modelele documentelor informative care trebuie furnizate de producători în scopul omologării de tip; |
| --- | --- |

(a)

modelele documentelor informative care trebuie furnizate de producători în scopul omologării de tip;

| (b) | modelele certificatelor de omologare CE de tip; |
| --- | --- |

(b)

modelele certificatelor de omologare CE de tip;

| (c) | modelul (modelele) mărcii de omologare CE de tip. |
| --- | --- |

(c)

modelul (modelele) mărcii de omologare CE de tip.

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 10 alineatul (2).

Primele astfel de acte de punere în aplicare se adoptă până la ... (22).

Articolul 10

Procedura comitetelor

(1)   Comisia este asistată de „Comitetul tehnic pentru autovehicule” (CTAV), instituit prin articolul 40 alineatul (1) din Directiva 2007/46/CE. Respectivul comitet este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

În cazul în care comitetul nu emite niciun aviz, Comisia nu adoptă proiectul de act de punere în aplicare și se aplică articolul 5 alineatul (4) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Articolul 11

Sancțiuni

(1)   Statele membre adoptă regimul sancțiunilor care se aplică în cazul nerespectării de către producători a dispozițiilor prezentului regulament și ale actelor delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul prezentului regulament. Statele membre iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că sancțiunile sunt aplicate. Sancțiunile prevăzute sunt eficiente, proporționale și disuasive. Statele membre notifică dispozițiile respective Comisiei precum și, fără întârziere, orice modificare ulterioară a acestora.

(2)   Tipurile de neconformitate care urmează să facă obiectul unei sancțiuni includ cel puțin următoarele:

| (a) | fals în declarații în timpul unei proceduri de omologare sau al unei proceduri care duce la rechemarea în fabrică; |
| --- | --- |

(a)

fals în declarații în timpul unei proceduri de omologare sau al unei proceduri care duce la rechemarea în fabrică;

| (b) | falsificarea rezultatelor încercărilor pentru omologarea de tip; |
| --- | --- |

(b)

falsificarea rezultatelor încercărilor pentru omologarea de tip;

| (c) | nefurnizarea datelor sau a specificațiilor tehnice care ar putea duce la rechemarea în fabrică, la refuzul sau la retragerea omologării de tip; |
| --- | --- |

(c)

nefurnizarea datelor sau a specificațiilor tehnice care ar putea duce la rechemarea în fabrică, la refuzul sau la retragerea omologării de tip;

| (d) | încălcarea dispozițiilor de la articolul 6; |
| --- | --- |

(d)

încălcarea dispozițiilor de la articolul 6;

| (e) | nerespectarea dispozițiilor articolului 5 alineatul (7). |
| --- | --- |

(e)

nerespectarea dispozițiilor articolului 5 alineatul (7).

Articolul 12

Raportare și revizuire

(1)   Până la 31 martie 2021, Comisia întocmește un raport de evaluare pe care îl prezintă Parlamentului European și Consiliului referitor la progresele sistemului eCall bazat pe serviciul 112 instalat la bordul vehiculului, inclusiv la gradul de implementare al acestuia. Comisia analizează dacă domeniul de aplicare al regulamentului ar trebui extins la alte categorii de vehicule, cum ar fi vehiculele grele pentru transportul de mărfuri, autobuzele și autocarele, vehiculele motorizate cu două roți, precum și tractoarele agricole. În acest sens, Comisia prezintă o propunere legislativă, după caz.

(2)   În urma unei consultări ample cu toate părțile interesate relevante și a unui studiu de evaluare a costurilor și a beneficiilor, Comisia evaluează necesitatea unor cerințe pentru o platformă interoperabilă, standardizată, sigură și cu acces liber. Dacă este cazul și nu mai târziu de ... (23), Comisia adoptă o inițiativă legislativă bazată pe cerințele respective.

Articolul 13

Modificări aduse Directivei 2007/46/CE

Anexele I, III, IV și XI la Directiva 2007/46/CE se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 14

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 2 alineatul (2), articolul 5 alineatele (8) și (9), articolul 6 alineatele (12) și (13) și articolele 8, 9, 10 și 12 se aplică de la ... (24).

Celelalte articole decât cele menționate la al doilea paragraf al prezentului articol se aplică de la 31 martie 2018.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ...

Pentru Parlamentul European

Președintele

...

Pentru Consiliu

Președintele

...

---

(1)  JO C 341, 21.11.2013, p. 47.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 26 februarie 2014 (nepublicată în Jurnalul Oficial) și poziția în primă lectură a Consiliului din 2 martie 2015. Poziția Parlamentului European din ....

2

(3)  Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 de stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective (Directivă-cadru) (JO L 263, 9.10.2007, p. 1).

3

(4)  Decizia nr. 585/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind implementarea serviciului eCall interoperabil la nivelul UE (JO L 164, 3.6.2014, p. 6).

4

(5)  Recomandarea 2011/750/UE a Comisiei din 8 septembrie 2011 privind susținerea unui serviciu eCall la nivelul UE în rețelele de comunicații electronice pentru transmiterea apelurilor de urgență de la bordul vehiculelor pe baza numărului 112 („eCalls”) (JO L 303, 22.11.2011, p. 46).

5

(6)  Regulamentul (UE) nr. 1285/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind punerea în aplicare și exploatarea sistemelor europene de radionavigație prin satelit și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 876/2002 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 1.)

6

(7)  Regulamentul (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2007 privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor (JO L 171, 29.6.2007, p. 1).

7

(8)  Directiva 2014/45/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 aprilie 2014 privind inspecția tehnică periodică a autovehiculelor și a remorcilor acestora și de abrogare a Directivei 2009/40/CE (JO L 127, 29.4.2014, p. 51).

8

(9)  Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (JO L 281, 23.11.1995, p. 31).

9

(10)  Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor electronice (Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice) (JO L 201, 31.7.2002, p. 37).

10

(11)  JO C 326, 26.10.2012, p. 391.

11

(12)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

12

(13)  Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (JO L 8, 12.1.2001, p. 1).

13

(14)  JO C 38, 8.2.2014, p. 8.

14

(15)  Douăsprezece luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

15

(16)  Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (Directivă-cadru) (JO L 108, 24.4.2002, p. 33).

16

(17)  Directiva 2002/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind serviciul universal și drepturile utilizatorilor cu privire la rețelele și serviciile electronice de comunicații (Directiva privind serviciul universal) (JO L 108, 24.4.2002, p. 51).

17

(18)  Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind standardizarea europeană, de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 93/15/CEE ale Consiliului și a Directivelor 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE și 2009/105/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Deciziei 87/95/CEE a Consiliului și a Deciziei nr. 1673/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului JO L 316, 14.11.2012, p. 12.

18

(19)  Douăsprezece luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

19

(20)  Douăsprezece luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

20

(21)  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

21

(22)  Douăsprezece luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

22

(23)  Doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

23

(24)  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

24

---

ANEXĂ

Modificări aduse Directivei 2007/46/CE

Directiva 2007/46/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | În anexa I, se adaugă următoarele puncte:
  „12.8.   Sistemul eCall






  12.8.1. | Prezență: da/nu (1) |
| --- | --- | --- |

1.

În anexa I, se adaugă următoarele puncte:

„12.8.   Sistemul eCall

12.8.1.

Prezență: da/nu (1)

| 12.8.2. | descrierea tehnică sau desene ale echipamentului: ...”. |
| --- | --- |

12.8.2.

descrierea tehnică sau desene ale echipamentului: ...”.

| 2. | În anexa III partea I secțiunea A, se adaugă următoarele puncte:
  „12.8.   Sistemul eCall






  12.8.1. | Prezență: da/nu (1)”. |
| --- | --- | --- |

2.

În anexa III partea I secțiunea A, se adaugă următoarele puncte:

„12.8.   Sistemul eCall

12.8.1.

Prezență: da/nu (1)”.

| 3. | Anexa IV partea I se modifică după cum urmează:






  (a) | tabelul se completează cu rubrica următoare:

















  Rubrică | Subiect | Act de reglementare | Aplicabilitate |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| „71 | Sistem eCall | Regulamentul (UE) ... (1) | X | | | X” | | | | | | |

3.

Anexa IV partea I se modifică după cum urmează:

(a)

tabelul se completează cu rubrica următoare:

Rubrică

Subiect

Act de reglementare

Aplicabilitate

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

„71

Sistem eCall

Regulamentul (UE) ... (1)

X

X”

| (b) | apendicele 1 se modifică după cum urmează:






  (i) | tabelul 1 se completează cu rubrica următoare:









  Rubrică | Subiect | Act de reglementare | Aspecte specifice | Aplicabilitatea și cerințele specifice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | Sistem eCall | Regulamentul (UE) ... (*) | | N/A” |

(b)

apendicele 1 se modifică după cum urmează:

(i)

tabelul 1 se completează cu rubrica următoare:

Rubrică

Subiect

Act de reglementare

Aspecte specifice

Aplicabilitatea și cerințele specifice

„71

Sistem eCall

Regulamentul (UE) ... (*)

N/A”

| (ii) | tabelul 2 se completează cu rubrica următoare:









  Rubrică | Subiect | Act de reglementare | Aspecte specifice | Aplicabilitatea și cerințele specifice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71. | Sistem eCall | Regulamentul (UE) ... (*) | | N/A” |

(ii)

tabelul 2 se completează cu rubrica următoare:

Rubrică

Subiect

Act de reglementare

Aspecte specifice

Aplicabilitatea și cerințele specifice

„71.

Sistem eCall

Regulamentul (UE) ... (*)

N/A”

| (c) | la apendicele 2, secțiunea 4 „Cerințe tehnice” se modifică după cum urmează:






  (i) | partea I „Vehicule din categoria M1”se completează cu rubrica următoare:







  Rubrică | Actul de reglementare de referință | Cerințe alternative |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „71. | Regulamentul (UE) ... (2)

  (Sisteme eCall) | Cerințele regulamentului respectiv nu se aplică.” |

(c)

la apendicele 2, secțiunea 4 „Cerințe tehnice” se modifică după cum urmează:

(i)

partea I „Vehicule din categoria M1”se completează cu rubrica următoare:

Rubrică

Actul de reglementare de referință

Cerințe alternative

„71.

Regulamentul (UE) ... (2)

(Sisteme eCall)

Cerințele regulamentului respectiv nu se aplică.”

| (ii) | partea II „Vehicule din categoria N1” punctul 4 se completează cu rubrica următoare:







  Rubrică | Actul de reglementare de referință | Cerințe alternative |
| --- | --- | --- | --- |
| „71. | Regulamentul (UE) ... (*)
  (Sisteme eCall) | Cerințele regulamentului respectiv nu se aplică.” |

(ii)

partea II „Vehicule din categoria N1” punctul 4 se completează cu rubrica următoare:

Rubrică

Actul de reglementare de referință

Cerințe alternative

„71.

Regulamentul (UE) ... (*)

(Sisteme eCall)

Cerințele regulamentului respectiv nu se aplică.”

| 4. | Anexa XI se modifică după cum urmează:






  (a) | la apendicele 1, se adaugă în tabel următoarea rubrică:











  Rubrică | Subiect | Referința actului de reglementare | M1 ≤ 2 500 kg (*) | M1 > 2 500 kg (*) | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71. | Sistem eCall | Regulamentul (UE) ... (*) | G | G | N/A | N/A” |

4.

Anexa XI se modifică după cum urmează:

(a)

la apendicele 1, se adaugă în tabel următoarea rubrică:

Rubrică

Subiect

Referința actului de reglementare

M1 ≤ 2 500 kg (*)

M1 > 2 500 kg (*)

M2

M3

„71.

Sistem eCall

Regulamentul (UE) ... (*)

G

G

N/A

N/A”

| (b) | la apendicele 2, se adaugă în tabel următoarea rubrică:

















  Rubrică | Subiect | Referința actului de reglementare | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71. | Sistem eCall | Regulamentul (UE) ... (*) | G | N/A | N/A | G | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A” |

(b)

la apendicele 2, se adaugă în tabel următoarea rubrică:

Rubrică

Subiect

Referința actului de reglementare

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

„71.

Sistem eCall

Regulamentul (UE) ... (*)

G

N/A

N/A

G

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A”

| (c) | la apendicele 3, se adaugă în tabel următoarea rubrică:








  Rubrică | Subiect | Referința actului de reglementare | M1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „71. | Sistem eCall | Regulamentul (UE) ... (*) | G” |

(c)

la apendicele 3, se adaugă în tabel următoarea rubrică:

Rubrică

Subiect

Referința actului de reglementare

M1

„71.

Sistem eCall

Regulamentul (UE) ... (*)

G”

| (d) | la apendicele 4, se adaugă în tabel următoarea rubrică:
















  Rubrică | Subiect | Referința actului de reglementare | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71. | Sistem eCall | Regulamentul (UE) ... (*) | N/A | N/A | G | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A” |

(d)

la apendicele 4, se adaugă în tabel următoarea rubrică:

Rubrică

Subiect

Referința actului de reglementare

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

„71.

Sistem eCall

Regulamentul (UE) ... (*)

N/A

N/A

G

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A”

---

(1)  Numărul prezentului regulament.

(2)  Numărul prezentului regulament.

---

| 24.4.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 134/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 134/15

---

Expunere de motive a Consiliului: Poziția în primă lectură (UE) nr. 4/2015 a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele de omologare de tip pentru instalarea sistemului eCall bazat pe serviciul 112 la bordul vehiculelor și de modificare a Directivei 2007/46/CE

(2015/C 134/02)

I.   INTRODUCERE

| 1. | La 13 iunie 2013, Comisia a transmis Consiliului și Parlamentului European propunerea de regulament sus-menționată, împreună cu o propunere de decizie aferentă. Cele două propuneri aveau drept obiectiv asigurarea implementării pe întregul teritoriu al Uniunii a serviciului de apeluri de urgență (eCall) bazat pe numărul 112.
  Decizia (1) a fost adoptată de Consiliu la 8 mai 2014. |
| --- | --- |

1.

La 13 iunie 2013, Comisia a transmis Consiliului și Parlamentului European propunerea de regulament sus-menționată, împreună cu o propunere de decizie aferentă. Cele două propuneri aveau drept obiectiv asigurarea implementării pe întregul teritoriu al Uniunii a serviciului de apeluri de urgență (eCall) bazat pe numărul 112.

Decizia (1) a fost adoptată de Consiliu la 8 mai 2014.

| 2. | Comitetul Economic și Social European și-a emis avizul la 19 septembrie 2013. |
| --- | --- |

2.

Comitetul Economic și Social European și-a emis avizul la 19 septembrie 2013.

| 3. | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a transmis avizul său Consiliului și Parlamentului European la 29 octombrie 2013. |
| --- | --- |

3.

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a transmis avizul său Consiliului și Parlamentului European la 29 octombrie 2013.

| 4. | Parlamentul European (raportor: doamna Olga Sehnalová, Comisia IMCO) și-a adoptat poziția în primă lectură la 26 februarie 2014. Doamna Sehnalová a fost numită din nou în calitate de raportor după alegerile din mai 2014. |
| --- | --- |

4.

Parlamentul European (raportor: doamna Olga Sehnalová, Comisia IMCO) și-a adoptat poziția în primă lectură la 26 februarie 2014. Doamna Sehnalová a fost numită din nou în calitate de raportor după alegerile din mai 2014.

| 5. | Consiliul a adoptat o abordare generală la 26 mai 2014 (documentul 9879/14). Președinției i-a fost acordat un mandat de a deschide negocieri cu Parlamentul European. |
| --- | --- |

5.

Consiliul a adoptat o abordare generală la 26 mai 2014 (documentul 9879/14). Președinției i-a fost acordat un mandat de a deschide negocieri cu Parlamentul European.

| 6. | Au avut loc trei triloguri la 8 octombrie, 11 noiembrie și 1 decembrie 2014. La cel de al treilea trilog, colegiuitorii au ajuns la un acord cu privire la un text de compromis. În consecință, prin scrisoarea din 8 decembrie 2014, Parlamentul European a informat Consiliul cu privire la faptul că, în cazul în care Consiliul adoptă poziția sa în primă lectură pe baza textului de compromis convenit, Parlamentul European va vota în favoarea textului adoptat de Consiliu fără modificări ulterioare. |
| --- | --- |

6.

Au avut loc trei triloguri la 8 octombrie, 11 noiembrie și 1 decembrie 2014. La cel de al treilea trilog, colegiuitorii au ajuns la un acord cu privire la un text de compromis. În consecință, prin scrisoarea din 8 decembrie 2014, Parlamentul European a informat Consiliul cu privire la faptul că, în cazul în care Consiliul adoptă poziția sa în primă lectură pe baza textului de compromis convenit, Parlamentul European va vota în favoarea textului adoptat de Consiliu fără modificări ulterioare.

II.   OBIECTIV

| 7. | Acest regulament stabilește dispozițiile referitoare la cerințele de omologare de tip pentru instalarea sistemului eCall la bordul vehiculelor. Acesta prevede ca noile tipuri de autoturisme și vehicule utilitare ușoare să fie construite în așa fel încât să asigure, în cazul unui accident grav, declanșarea automată sau manuală a unui apel de urgență către numărul de urgență 112. Având în vedere natura informațiilor care sunt furnizate de acest serviciu, propunerea stabilește, de asemenea, norme pentru protecția vieții private și a datelor. |
| --- | --- |

7.

Acest regulament stabilește dispozițiile referitoare la cerințele de omologare de tip pentru instalarea sistemului eCall la bordul vehiculelor. Acesta prevede ca noile tipuri de autoturisme și vehicule utilitare ușoare să fie construite în așa fel încât să asigure, în cazul unui accident grav, declanșarea automată sau manuală a unui apel de urgență către numărul de urgență 112. Având în vedere natura informațiilor care sunt furnizate de acest serviciu, propunerea stabilește, de asemenea, norme pentru protecția vieții private și a datelor.

III.   ANALIZA POZIȚIEI ÎN PRIMĂ LECTURĂ A CONSILIULUI

A.   Generalități

| 8. | Consiliul a introdus o serie de modificări la propunerea inițială. În paralel, Parlamentul European a votat de asemenea un număr de amendamente care, în esență, au fost destul de apropiate de cele discutate la Consiliu. Cele două instituții au ajuns rapid la un acord, întârzierile datorându-se doar alegerilor pentru Parlamentul European din mai 2014.
  Poziția Consiliului în primă lectură, prin urmare, modifică propunerea inițială a Comisiei prin reformularea parțială a acesteia pe baza acordului la care s-a ajuns cu Parlamentul European. |
| --- | --- |

8.

Consiliul a introdus o serie de modificări la propunerea inițială. În paralel, Parlamentul European a votat de asemenea un număr de amendamente care, în esență, au fost destul de apropiate de cele discutate la Consiliu. Cele două instituții au ajuns rapid la un acord, întârzierile datorându-se doar alegerilor pentru Parlamentul European din mai 2014.

Poziția Consiliului în primă lectură, prin urmare, modifică propunerea inițială a Comisiei prin reformularea parțială a acesteia pe baza acordului la care s-a ajuns cu Parlamentul European.

B.   Aspecte esențiale legate de politici

9.   ECall bazat pe numărul 112

Trimiterea la eCall a fost clarificată în întregul text, inclusiv în titlu, adăugându-se că acesta se referă în mod specific la sistemul eCall bazat pe numărul 112.

10.   Extinderea domeniului de aplicare la sisteme, componente și unități tehnice separate

Consiliul a prevăzut o extindere a domeniului de aplicare al regulamentului pentru a include și sistemele, componentele și unitățile tehnice separate.

11.   Excepții

Consiliul a adăugat o dispoziție care să clarifice categoriile de vehicule care sunt exceptate.

12.   Adăugarea unor noi definiții

S-au adăugat mai multe definiții noi pentru a se clarifica anumite noțiuni utilizate în text și care urmează a fi utilizate și în viitor în acte delegate.

13.   Sisteme eCall „instalate în mod permanent”

S-a adăugat în text o clarificare privind faptul că sistemul eCall ar trebui să fie instalat în mod permanent în vehicul atunci când acesta este prezentat pentru obținerea omologării de tip.

14.   Servicii asigurate de terți (TPS)

Consiliul a adăugat în text posibilitatea ca proprietarii de vehicule să utilizeze TPS în plus față de sistemul eCall bazat pe numărul 112, evitând să impună obligații TPS.

15.   Compatibilitatea cu sistemele de navigație prin satelit

Consiliul a prevăzut obligativitatea compatibilității sistemului eCall cu sistemele de navigație Galileo și EGNOS, oferind în același timp producătorilor posibilitatea de a asigura compatibilitatea și cu alte sisteme de navigație.

16.   Accesul operatorilor independenți

S-a prevăzut în text faptul că sistemul eCall bazat pe numărul 112 ar trebui să fie accesibil operatorilor independenți pentru reparare și întreținere, în schimbul unui comision rezonabil în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 715/2007 care stabilește dispoziții privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor.

17.   Norme privind protecția datelor și a vieții private

Consiliul a modificat propunerea originală a Comisiei prin introducerea unei trimiteri clare la normele privind protecția datelor cu caracter personal aplicabile, prin stipularea faptului că datele aferente apelului eCall pot fi utilizate numai în scopul soluționării situațiilor de urgență și că acestea se șterg în mod automat, că nu poate exista niciun schimb de date între sistemul eCall bazat pe numărul 112 și sistemul oricărei părți terțe și că manualul de utilizare trebuie să furnizeze proprietarului informații privind prelucrarea datelor de către fiecare sistem.

18.   Acte de punere în aplicare

De asemenea, Consiliul a adăugat în text o dispoziție conform căreia anumite modalități practice în domeniul protecției datelor trebuie să fie specificate prin acte de punere în aplicare, și nu prin acte delegate. Aceasta a dus la adăugarea unor dispoziții de aplicare aferente.

19.   Împuternicirea Comisiei

Textul Consiliului prevede că împuternicirea Comisiei de a adopta acte delegate este limitată la o perioadă de cinci ani, prelungită în mod tacit, și că, în termen de nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani, Comisia întocmește un raport cu privire la delegarea de competențe.

20.   Raportare și revizuire

S-a adăugat o dispoziție prin care se solicită Comisiei să prezinte până în 2021 un raport de evaluare referitor la rezultatele sistemului eCall și la rata de penetrare a acestuia, precum și să investigheze posibila extindere a domeniului de aplicare a regulamentului în cauză la alte categorii de vehicule și să evalueze necesitatea unei platforme cu acces liber.

21.   Data aplicării

Data aplicării a fost stabilită în raport cu ceea ce se prevede în Decizia 585/2014/CE privind implementarea serviciului eCall interoperabil la nivelul UE. Data aplicării a fost stabilită la 31 martie 2018.

22.   Modificarea anexei

Consiliul a modificat anexa pentru a reflecta mai bine dispozițiile cuprinse în articole.

23.   Considerente

Consiliul a modificat considerentele pentru a le corela cu elementele operaționale modificate ale regulamentului și pentru a reflecta anumite preocupări exprimate de Parlamentul European.

IV.   CONCLUZII

Pentru stabilirea poziției sale, Consiliul a ținut seama pe deplin de propunerea Comisiei și de poziția în primă lectură a Parlamentului European.

În ceea ce privește amendamentele propuse de Parlamentul European, Consiliul constată faptul că un mare număr de amendamente au fost incluse – în principiu, parțial sau integral – în poziția sa.

---

(1)  Decizia nr. 585/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind implementarea serviciului eCall interoperabil la nivelul UE (JO L 164, 3.6.2014, p. 6).

---

| 24.4.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 134/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 134/18

---

POZIȚIA ÎN PRIMĂ LECTURĂ (UE) NR. 5/2015 A CONSILIULUI

în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) NR. 223/2009 privind statisticile europene

Adoptată de Consiliu la 5 martie 2015

(Text cu relevanță pentru SEE și Elveția)

(2015/C 134/03)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 338 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Sistemul Statistic European („SSE”), ca parteneriat, și-a consolidat, în general, cu succes activitățile menite să asigure elaborarea, producerea și difuzarea de statistici europene de înaltă calitate, inclusiv prin ameliorarea guvernanței SSE. |
| --- | --- |

(1)

Sistemul Statistic European („SSE”), ca parteneriat, și-a consolidat, în general, cu succes activitățile menite să asigure elaborarea, producerea și difuzarea de statistici europene de înaltă calitate, inclusiv prin ameliorarea guvernanței SSE.

| (2) | Cu toate acestea, recent au fost identificate unele puncte slabe, în special cu privire la cadrul de management al calității statistice. |
| --- | --- |

(2)

Cu toate acestea, recent au fost identificate unele puncte slabe, în special cu privire la cadrul de management al calității statistice.

| (3) | În Comunicarea sa din 15 aprilie 2011 intitulată „Către un management fiabil al calității pentru statisticile europene”, Comisia a sugerat acțiuni pentru a soluționa aceste puncte slabe și pentru a consolida guvernanța SSE. În special, aceasta a sugerat o modificare punctuală a Regulamentului (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (3). |
| --- | --- |

(3)

În Comunicarea sa din 15 aprilie 2011 intitulată „Către un management fiabil al calității pentru statisticile europene”, Comisia a sugerat acțiuni pentru a soluționa aceste puncte slabe și pentru a consolida guvernanța SSE. În special, aceasta a sugerat o modificare punctuală a Regulamentului (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (3).

| (4) | În concluziile sale din 20 iunie 2011, Consiliul a salutat inițiativa Comisiei și a subliniat importanța îmbunătățirii continue a guvernanței și eficienței SSE. |
| --- | --- |

(4)

În concluziile sale din 20 iunie 2011, Consiliul a salutat inițiativa Comisiei și a subliniat importanța îmbunătățirii continue a guvernanței și eficienței SSE.

| (5) | Ar trebui să se țină cont de impactul asupra domeniului statistic avut de evoluțiile recente în contextul cadrului de guvernanță economică al Uniunii, în special de acele aspecte legate de independența profesională, cum ar fi procedurile transparente de recrutare și concediere, alocările bugetare și calendarele de publicare, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) nr. 1175/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (4), precum și de aspectele referitoare la cerința ca organismele responsabile cu monitorizarea punerii în aplicare a normelor fiscale naționale să beneficieze de autonomie funcțională, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5). |
| --- | --- |

(5)

Ar trebui să se țină cont de impactul asupra domeniului statistic avut de evoluțiile recente în contextul cadrului de guvernanță economică al Uniunii, în special de acele aspecte legate de independența profesională, cum ar fi procedurile transparente de recrutare și concediere, alocările bugetare și calendarele de publicare, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) nr. 1175/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (4), precum și de aspectele referitoare la cerința ca organismele responsabile cu monitorizarea punerii în aplicare a normelor fiscale naționale să beneficieze de autonomie funcțională, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5).

| (6) | Aceste aspecte legate de independența profesională, cum ar fi procedurile transparente de recrutare și concediere, alocările bugetare și calendarele de publicare, nu ar trebui să se limiteze la statisticile elaborate pentru sistemul de supraveghere fiscală și procedura aplicabilă deficitelor excesive, ci ar trebui să se aplice tuturor statisticilor europene elaborate, produse și difuzate de SSE. |
| --- | --- |

(6)

Aceste aspecte legate de independența profesională, cum ar fi procedurile transparente de recrutare și concediere, alocările bugetare și calendarele de publicare, nu ar trebui să se limiteze la statisticile elaborate pentru sistemul de supraveghere fiscală și procedura aplicabilă deficitelor excesive, ci ar trebui să se aplice tuturor statisticilor europene elaborate, produse și difuzate de SSE.

| (7) | În plus, caracterul adecvat al resurselor atribuite pe o bază anuală sau multianuală și disponibile pentru a satisface nevoile statistice reprezintă o condiție necesară pentru a asigura independența profesională a autorităților statistice și calitatea înaltă a datelor statistice. |
| --- | --- |

(7)

În plus, caracterul adecvat al resurselor atribuite pe o bază anuală sau multianuală și disponibile pentru a satisface nevoile statistice reprezintă o condiție necesară pentru a asigura independența profesională a autorităților statistice și calitatea înaltă a datelor statistice.

| (8) | În acest scop, independența profesională a autorităților statistice ar trebui să fie consolidată și ar trebui să fie asigurate standarde minime, aplicabile în întreaga Uniune. Conducătorilor institutelor naționale de statistică (INS-uri) ar trebui să li se ofere garanții specifice în ceea ce privește executarea sarcinilor statistice, managementul organizațional și alocarea resurselor. Procedurile de recrutare a conducătorilor INS-urilor ar trebui să fie transparente și bazate doar pe criterii profesionale. Acestea ar trebui să asigure respectarea principiului egalității de șanse, în special în ceea ce privește egalitatea între femei și bărbați. |
| --- | --- |

(8)

În acest scop, independența profesională a autorităților statistice ar trebui să fie consolidată și ar trebui să fie asigurate standarde minime, aplicabile în întreaga Uniune. Conducătorilor institutelor naționale de statistică (INS-uri) ar trebui să li se ofere garanții specifice în ceea ce privește executarea sarcinilor statistice, managementul organizațional și alocarea resurselor. Procedurile de recrutare a conducătorilor INS-urilor ar trebui să fie transparente și bazate doar pe criterii profesionale. Acestea ar trebui să asigure respectarea principiului egalității de șanse, în special în ceea ce privește egalitatea între femei și bărbați.

| (9) | Deși credibilitatea statisticilor europene presupune o independență profesională solidă a statisticienilor, statisticile europene ar trebui de asemenea să răspundă nevoilor în materie de politici și să ofere sprijin statistic pentru noi inițiative politice la nivel național și la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(9)

Deși credibilitatea statisticilor europene presupune o independență profesională solidă a statisticienilor, statisticile europene ar trebui de asemenea să răspundă nevoilor în materie de politici și să ofere sprijin statistic pentru noi inițiative politice la nivel național și la nivelul Uniunii.

| (10) | Este necesară consolidarea și garantarea independenței autorității statistice a Uniunii (Eurostat) prin intermediul unui control parlamentar eficace, precum și consolidarea și garantarea independenței INS-urilor prin intermediul responsabilității democratice. |
| --- | --- |

(10)

Este necesară consolidarea și garantarea independenței autorității statistice a Uniunii (Eurostat) prin intermediul unui control parlamentar eficace, precum și consolidarea și garantarea independenței INS-urilor prin intermediul responsabilității democratice.

| (11) | În plus, rolul de coordonare deja atribuit INS-urilor ar trebui clarificat în ceea ce privește sfera sa de aplicare, astfel încât să se obțină o coordonare mai eficientă a activităților statistice la nivel național, inclusiv privind managementul calității, luând în considerare în mod adecvat sarcinile statistice care revin Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC). În măsura în care statisticile europene pot fi compilate de băncile centrale naționale (BCN-urile) în calitatea lor de membri ai SEBC, INS-urile și BCN-urile ar trebui să coopereze îndeaproape, conform mecanismelor la nivel național, în vederea asigurării elaborării unor statistici europene complete și coerente, asigurând totodată cooperarea necesară între SSE și SEBC. |
| --- | --- |

(11)

În plus, rolul de coordonare deja atribuit INS-urilor ar trebui clarificat în ceea ce privește sfera sa de aplicare, astfel încât să se obțină o coordonare mai eficientă a activităților statistice la nivel național, inclusiv privind managementul calității, luând în considerare în mod adecvat sarcinile statistice care revin Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC). În măsura în care statisticile europene pot fi compilate de băncile centrale naționale (BCN-urile) în calitatea lor de membri ai SEBC, INS-urile și BCN-urile ar trebui să coopereze îndeaproape, conform mecanismelor la nivel național, în vederea asigurării elaborării unor statistici europene complete și coerente, asigurând totodată cooperarea necesară între SSE și SEBC.

| (12) | În scopul de a reduce sarcina care le revine autorităților statistice și respondenților, INS-urilor și alte autorități naționale ar trebui să aibă posibilitatea de a accesa și utiliza, imediat și gratuit, registrele administrative, inclusiv pe cele în format electronic, și de a integra respectivele registre în statistici. |
| --- | --- |

(12)

În scopul de a reduce sarcina care le revine autorităților statistice și respondenților, INS-urilor și alte autorități naționale ar trebui să aibă posibilitatea de a accesa și utiliza, imediat și gratuit, registrele administrative, inclusiv pe cele în format electronic, și de a integra respectivele registre în statistici.

| (13) | Statisticile europene ar trebui să fie ușor de comparat și de accesat și să fie actualizate cu promptitudine și regularitate, astfel încât să se garanteze că politicile și inițiativele de finanțare ale Uniunii țin seama pe deplin de evoluțiile din Uniune. |
| --- | --- |

(13)

Statisticile europene ar trebui să fie ușor de comparat și de accesat și să fie actualizate cu promptitudine și regularitate, astfel încât să se garanteze că politicile și inițiativele de finanțare ale Uniunii țin seama pe deplin de evoluțiile din Uniune.

| (14) | Mai mult, INS-urile ar trebui să fie consultate într-un stadiu incipient cu privire la proiectarea de noi registre administrative care ar putea oferi date în scopuri statistice și la modificările planificate ale surselor administrative existente sau la încetarea disponibilității acestora. INS-urile ar trebui, de asemenea, să primească metadate relevante din partea deținătorilor de date administrative și să coordoneze activitățile de standardizare privind registrele administrative care sunt relevante pentru producerea de date statistice. |
| --- | --- |

(14)

Mai mult, INS-urile ar trebui să fie consultate într-un stadiu incipient cu privire la proiectarea de noi registre administrative care ar putea oferi date în scopuri statistice și la modificările planificate ale surselor administrative existente sau la încetarea disponibilității acestora. INS-urile ar trebui, de asemenea, să primească metadate relevante din partea deținătorilor de date administrative și să coordoneze activitățile de standardizare privind registrele administrative care sunt relevante pentru producerea de date statistice.

| (15) | Confidențialitatea datelor obținute din registrele administrative ar trebui să fie protejată în conformitate cu principiile comune și orientările aplicabile tuturor datelor confidențiale utilizate pentru producerea statisticilor europene. Cadrele de evaluare a calității aplicabile respectivelor date, precum și principiul transparenței, ar trebui, de asemenea, să fie elaborate și publicate. |
| --- | --- |

(15)

Confidențialitatea datelor obținute din registrele administrative ar trebui să fie protejată în conformitate cu principiile comune și orientările aplicabile tuturor datelor confidențiale utilizate pentru producerea statisticilor europene. Cadrele de evaluare a calității aplicabile respectivelor date, precum și principiul transparenței, ar trebui, de asemenea, să fie elaborate și publicate.

| (16) | Toți utilizatorii ar trebui să aibă acces la aceleași date în același timp. INS-urile ar trebui să elaboreze calendare de publicare a datelor periodice. |
| --- | --- |

(16)

Toți utilizatorii ar trebui să aibă acces la aceleași date în același timp. INS-urile ar trebui să elaboreze calendare de publicare a datelor periodice.

| (17) | Calitatea statisticilor europene ar putea fi consolidată și încrederea utilizatorilor ar putea fi sporită prin implicarea guvernelor naționale în responsabilitatea aplicării Codului de bune practici al statisticilor europene („Codul de bune practici”). În acest scop, un „angajament privind asigurarea încrederii în statistici” („angajamentul”) al unui stat membru, ținând cont de specificul național, ar trebui să conțină angajamente specifice ale guvernului statului membru respectiv privind îmbunătățirea sau menținerea condițiilor pentru punerea în aplicare a Codului de bune practici. Angajamentul respectiv, care ar trebui actualizat în funcție de necesități, ar putea include cadre naționale de asigurare a calității înalte, inclusiv autoevaluări, acțiuni de îmbunătățire și mecanisme de monitorizare. |
| --- | --- |

(17)

Calitatea statisticilor europene ar putea fi consolidată și încrederea utilizatorilor ar putea fi sporită prin implicarea guvernelor naționale în responsabilitatea aplicării Codului de bune practici al statisticilor europene („Codul de bune practici”). În acest scop, un „angajament privind asigurarea încrederii în statistici” („angajamentul”) al unui stat membru, ținând cont de specificul național, ar trebui să conțină angajamente specifice ale guvernului statului membru respectiv privind îmbunătățirea sau menținerea condițiilor pentru punerea în aplicare a Codului de bune practici. Angajamentul respectiv, care ar trebui actualizat în funcție de necesități, ar putea include cadre naționale de asigurare a calității înalte, inclusiv autoevaluări, acțiuni de îmbunătățire și mecanisme de monitorizare.

| (18) | Comisia (Eurostat) ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a permite cu ușurință accesul online la serii de date complete și ușor de interpretat. Atunci când este posibil, actualizările periodice ar trebui să furnizeze informații comparative între ani și între luni cu privire la fiecare stat membru. |
| --- | --- |

(18)

Comisia (Eurostat) ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a permite cu ușurință accesul online la serii de date complete și ușor de interpretat. Atunci când este posibil, actualizările periodice ar trebui să furnizeze informații comparative între ani și între luni cu privire la fiecare stat membru.

| (19) | Întrucât producția de statistici europene trebuie să fie bazată pe o planificare operațională și financiară pe termen lung, pentru a asigura un grad ridicat de independență, Programul statistic european ar trebui să acopere aceeași perioadă ca și cadrul financiar multianual. |
| --- | --- |

(19)

Întrucât producția de statistici europene trebuie să fie bazată pe o planificare operațională și financiară pe termen lung, pentru a asigura un grad ridicat de independență, Programul statistic european ar trebui să acopere aceeași perioadă ca și cadrul financiar multianual.

| (20) | Regulamentul (CE) nr. 223/2009 conferă Comisiei competențe în privința punerii în aplicare a anumitor dispoziții din regulamentul respectiv în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului (6). Ca urmare a intrării în vigoare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (7), prin care se abrogă Decizia 1999/468/CE, competențele conferite Comisiei ar trebui aliniate la respectivul cadru juridic nou. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011. Comisia ar trebui să se asigure că aceste acte de punere în aplicare nu impun o sarcină administrativă suplimentară semnificativă asupra statelor membre sau asupra respondenților. |
| --- | --- |

(20)

Regulamentul (CE) nr. 223/2009 conferă Comisiei competențe în privința punerii în aplicare a anumitor dispoziții din regulamentul respectiv în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului (6). Ca urmare a intrării în vigoare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (7), prin care se abrogă Decizia 1999/468/CE, competențele conferite Comisiei ar trebui aliniate la respectivul cadru juridic nou. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011. Comisia ar trebui să se asigure că aceste acte de punere în aplicare nu impun o sarcină administrativă suplimentară semnificativă asupra statelor membre sau asupra respondenților.

| (21) | Comisia ar trebui să aibă competența de a adopta acte de punere în aplicare în conformitate cu articolul 291 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) pentru a asigura aplicarea uniformă a cerințelor de calitate prin definirea modalităților, a structurii și a periodicității rapoartelor de calitate reglementate de legislația sectorială, atunci când acestea nu sunt prevăzute de legislația statistică sectorială. Comisia ar trebui să se asigure că respectivele acte de punere în aplicare nu impun o sarcină administrativă suplimentară semnificativă asupra statelor membre sau asupra respondenților. |
| --- | --- |

(21)

Comisia ar trebui să aibă competența de a adopta acte de punere în aplicare în conformitate cu articolul 291 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) pentru a asigura aplicarea uniformă a cerințelor de calitate prin definirea modalităților, a structurii și a periodicității rapoartelor de calitate reglementate de legislația sectorială, atunci când acestea nu sunt prevăzute de legislația statistică sectorială. Comisia ar trebui să se asigure că respectivele acte de punere în aplicare nu impun o sarcină administrativă suplimentară semnificativă asupra statelor membre sau asupra respondenților.

| (22) | Este nevoie de condiții uniforme pentru punerea în aplicare a accesului la datele confidențiale în scopuri științifice. În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui să se confere Comisiei competențe de executare cu scopul de a stabili modalitățile, normele și condițiile care guvernează accesul la astfel de date la nivelul Uniunii. Aceste competențe ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011. |
| --- | --- |

(22)

Este nevoie de condiții uniforme pentru punerea în aplicare a accesului la datele confidențiale în scopuri științifice. În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui să se confere Comisiei competențe de executare cu scopul de a stabili modalitățile, normele și condițiile care guvernează accesul la astfel de date la nivelul Uniunii. Aceste competențe ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

| (23) | Deoarece obiectivul prezentului regulament, și anume de a consolida guvernanța SSE, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere cerința de a avea date credibile elaborate la nivelul Uniunii, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este enunțat la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului respectiv. |
| --- | --- |

(23)

Deoarece obiectivul prezentului regulament, și anume de a consolida guvernanța SSE, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere cerința de a avea date credibile elaborate la nivelul Uniunii, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este enunțat la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului respectiv.

| (24) | Independența SEBC în desfășurarea sarcinilor sale, astfel cum sunt descrise în Protocolul nr. 4 privind Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, ar trebui respectată pe deplin în punerea în aplicare a prezentului regulament, în conformitate cu articolele 130 și 338 din TFUE. |
| --- | --- |

(24)

Independența SEBC în desfășurarea sarcinilor sale, astfel cum sunt descrise în Protocolul nr. 4 privind Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, ar trebui respectată pe deplin în punerea în aplicare a prezentului regulament, în conformitate cu articolele 130 și 338 din TFUE.

| (25) | Comitetul SSE a fost consultat. |
| --- | --- |

(25)

Comitetul SSE a fost consultat.

| (26) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 223/2009 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(26)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 223/2009 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificări la Regulamentul (CE) nr. 223/2009

Regulamentul (CE) nr. 223/2009 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 2 alineatul (1), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | «independență profesională» înseamnă că statisticile trebuie să fie elaborate, produse și difuzate în mod independent, în special în ceea ce privește alegerea tehnicilor, definițiilor, metodologiilor și surselor care urmează să fie utilizate, precum și în ceea ce privește termenele și conținutul tuturor formelor de difuzare, iar îndeplinirea respectivelor sarcini se desfășoară fără nicio presiune din partea unor grupuri politice sau de interese, sau din partea Uniunii sau a autorităților naționale;”. |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 2 alineatul (1), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

«independență profesională» înseamnă că statisticile trebuie să fie elaborate, produse și difuzate în mod independent, în special în ceea ce privește alegerea tehnicilor, definițiilor, metodologiilor și surselor care urmează să fie utilizate, precum și în ceea ce privește termenele și conținutul tuturor formelor de difuzare, iar îndeplinirea respectivelor sarcini se desfășoară fără nicio presiune din partea unor grupuri politice sau de interese, sau din partea Uniunii sau a autorităților naționale;”.

| 2. | La articolul 5, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Autoritatea națională de statistică desemnată de fiecare stat membru ca fiind organismul responsabil cu coordonarea tuturor activităților la nivel național în vederea elaborării, producerii și difuzării statisticilor europene, care sunt stabilite prin Programul statistic european în conformitate cu articolul 1, (INS-ul) reprezintă în acest sens punctul unic de contact pentru Comisie (Eurostat) cu privire la chestiuni statistice.
  Responsabilitatea de coordonare a INS-urilor acoperă toate celelalte autorități naționale responsabile cu elaborarea, producerea și difuzarea statisticilor europene, care sunt stabilite prin Programul statistic european în conformitate cu articolul 1. INS-urile sunt, în special, responsabile la nivel național cu coordonarea programării și raportării statistice, a monitorizării calității, a metodologiei, transmiterii datelor și comunicării privind acțiunile statistice ale SSE. În măsura în care unele dintre respectivele statistici europene pot fi compilate de băncile centrale naționale (BCN-urile) în calitatea lor de membri ai Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC), INS-urile și BCN-urile cooperează îndeaproape, conform mecanismelor naționale, în vederea asigurării elaborării unor statistici europene complete și coerente, asigurând totodată cooperarea necesară între SSE și SEBC, astfel cum se prevede la articolul 9.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 5, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Autoritatea națională de statistică desemnată de fiecare stat membru ca fiind organismul responsabil cu coordonarea tuturor activităților la nivel național în vederea elaborării, producerii și difuzării statisticilor europene, care sunt stabilite prin Programul statistic european în conformitate cu articolul 1, (INS-ul) reprezintă în acest sens punctul unic de contact pentru Comisie (Eurostat) cu privire la chestiuni statistice.

Responsabilitatea de coordonare a INS-urilor acoperă toate celelalte autorități naționale responsabile cu elaborarea, producerea și difuzarea statisticilor europene, care sunt stabilite prin Programul statistic european în conformitate cu articolul 1. INS-urile sunt, în special, responsabile la nivel național cu coordonarea programării și raportării statistice, a monitorizării calității, a metodologiei, transmiterii datelor și comunicării privind acțiunile statistice ale SSE. În măsura în care unele dintre respectivele statistici europene pot fi compilate de băncile centrale naționale (BCN-urile) în calitatea lor de membri ai Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC), INS-urile și BCN-urile cooperează îndeaproape, conform mecanismelor naționale, în vederea asigurării elaborării unor statistici europene complete și coerente, asigurând totodată cooperarea necesară între SSE și SEBC, astfel cum se prevede la articolul 9.”

| 3. | Se introduce următorul articol:
  „Articolul 5a
  Conducătorii INS-urilor și șefii serviciilor de statistică din cadrul altor autorități naționale
  (1)   În cadrul sistemului lor statistic național, statele membre asigură independența profesională a funcționarilor responsabili cu sarcinile prevăzute în prezentul regulament.
  (2)   În acest scop, conducătorii INS-urilor:






  (a) | sunt singurele persoane responsabile cu luarea deciziilor privind procesele, metodele, standardele și procedurile statistice, precum și privind conținutul și termenele de publicare a comunicatelor statistice și a publicațiilor statistice pentru statisticile europene elaborate, produse și difuzate de INS-uri; |
| --- | --- | --- |

3.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 5a

Conducătorii INS-urilor și șefii serviciilor de statistică din cadrul altor autorități naționale

(1)   În cadrul sistemului lor statistic național, statele membre asigură independența profesională a funcționarilor responsabili cu sarcinile prevăzute în prezentul regulament.

(2)   În acest scop, conducătorii INS-urilor:

(a)

sunt singurele persoane responsabile cu luarea deciziilor privind procesele, metodele, standardele și procedurile statistice, precum și privind conținutul și termenele de publicare a comunicatelor statistice și a publicațiilor statistice pentru statisticile europene elaborate, produse și difuzate de INS-uri;

| (b) | sunt împuterniciți să decidă cu privire la toate aspectele legate de gestionarea internă a INS-urilor; |
| --- | --- |

(b)

sunt împuterniciți să decidă cu privire la toate aspectele legate de gestionarea internă a INS-urilor;

| (c) | acționează în mod independent în îndeplinirea sarcinilor lor statistice și nu solicită și nici nu primesc instrucțiuni din partea vreunui guvern sau a altei instituții, organism, birou sau entități; |
| --- | --- |

(c)

acționează în mod independent în îndeplinirea sarcinilor lor statistice și nu solicită și nici nu primesc instrucțiuni din partea vreunui guvern sau a altei instituții, organism, birou sau entități;

| (d) | sunt răspunzători pentru activitățile statistice și execuția bugetară a INS-urilor; |
| --- | --- |

(d)

sunt răspunzători pentru activitățile statistice și execuția bugetară a INS-urilor;

| (e) | publică un raport anual și pot formula observații privind aspecte în materie de alocare bugetară legate de activitățile statistice ale INS-urilor; |
| --- | --- |

(e)

publică un raport anual și pot formula observații privind aspecte în materie de alocare bugetară legate de activitățile statistice ale INS-urilor;

| (f) | coordonează activitățile statistice ale tuturor autorităților naționale care răspund de elaborarea, producerea și difuzarea statisticilor europene, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1); |
| --- | --- |

(f)

coordonează activitățile statistice ale tuturor autorităților naționale care răspund de elaborarea, producerea și difuzarea statisticilor europene, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (1);

| (g) | elaborează orientări naționale, dacă este necesar pentru asigurarea calității în ceea ce privește elaborarea, producerea și difuzarea tuturor statisticilor europene din cadrul sistemului lor național de statistică și monitorizează (și evaluează) punerea lor în aplicare; fiind, în același timp, responsabili pentru asigurarea respectării respectivelor orientări numai în cadrul INS-urilor; și |
| --- | --- |

(g)

elaborează orientări naționale, dacă este necesar pentru asigurarea calității în ceea ce privește elaborarea, producerea și difuzarea tuturor statisticilor europene din cadrul sistemului lor național de statistică și monitorizează (și evaluează) punerea lor în aplicare; fiind, în același timp, responsabili pentru asigurarea respectării respectivelor orientări numai în cadrul INS-urilor; și

| (h) | reprezintă sistemul lor statistic național în cadrul SSE. |
| --- | --- |

(h)

reprezintă sistemul lor statistic național în cadrul SSE.

(3)   Fiecare stat membru se asigură că alte autorități naționale responsabile cu elaborarea, producerea și difuzarea statisticilor europene îndeplinesc aceste sarcini în conformitate cu orientările naționale elaborate de conducătorul INS-ului.

(4)   Statele membre se asigură că procedurile de recrutare și numire a conducătorilor INS-urilor și, după caz, a șefilor serviciilor de statistică din cadrul altor autorități naționale care produc statistici europene, sunt transparente și se bazează doar pe criterii profesionale. Respectivele proceduri asigură respectarea principiului egalității de șanse, în special în ceea ce privește egalitatea între femei și bărbați. Motivele pentru concedierea conducătorilor INS-urilor sau pentru transferul acestora în alte funcții nu pot compromite independența profesională.

(5)   Fiecare stat membru poate înființa un organism național pentru asigurarea independenței profesionale a producătorilor de statistici europene. Conducătorii INS-urilor și, după caz, șefii serviciilor de statistică din cadrul altor autorități naționale care produc statistici europene pot fi consiliați de astfel de organisme. Procedurile pentru recrutarea, transferul și concedierea membrilor acestor organisme sunt transparente și se bazează doar pe criterii profesionale. Aceste proceduri asigură respectarea principiului egalității de șanse, în special în ceea ce privește egalitatea între femei și bărbați.”

| 4. | La articolul 6, alineatele (2) și (3) se înlocuiesc cu următorul text:
  „(2)   La nivelul Uniunii, Comisia (Eurostat) acționează în mod independent în sensul asigurării producerii de statistici europene în conformitate cu normele și cu principiile statistice stabilite.
  (3)   Fără a aduce atingere articolului 5 din Protocolul nr. 4 privind Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, Comisia (Eurostat) coordonează activitățile statistice ale instituțiilor și organismelor Uniunii, în special în vederea asigurării coerenței și a calității datelor și a reducerii la minimum a sarcinii de raportare. În acest scop, Comisia (Eurostat) poate invita orice instituție sau organism al Uniunii spre consultare sau cooperare în vederea dezvoltării de metode și sisteme în scopuri statistice, în domeniul lor specific de competență. Oricare dintre aceste instituții sau organisme care propun elaborarea de statistici se consultă cu Comisia (Eurostat) și ia în considerare orice recomandare pe care aceasta o poate face în acest scop.” |
| --- | --- |

4.

La articolul 6, alineatele (2) și (3) se înlocuiesc cu următorul text:

„(2)   La nivelul Uniunii, Comisia (Eurostat) acționează în mod independent în sensul asigurării producerii de statistici europene în conformitate cu normele și cu principiile statistice stabilite.

(3)   Fără a aduce atingere articolului 5 din Protocolul nr. 4 privind Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, Comisia (Eurostat) coordonează activitățile statistice ale instituțiilor și organismelor Uniunii, în special în vederea asigurării coerenței și a calității datelor și a reducerii la minimum a sarcinii de raportare. În acest scop, Comisia (Eurostat) poate invita orice instituție sau organism al Uniunii spre consultare sau cooperare în vederea dezvoltării de metode și sisteme în scopuri statistice, în domeniul lor specific de competență. Oricare dintre aceste instituții sau organisme care propun elaborarea de statistici se consultă cu Comisia (Eurostat) și ia în considerare orice recomandare pe care aceasta o poate face în acest scop.”

| 5. | Se introduce următorul articol:
  „Articolul 6a
  Directorul general al Comisiei (Eurostat)
  (1)   Eurostat reprezintă autoritatea statistică a Uniunii și este o direcție generală a Comisiei. Eurostat este condus de un director general.
  (2)   Comisia se asigură că procedura de recrutare a directorului general al Eurostat este transparentă și se bazează pe criterii profesionale. Procedura asigură respectarea principiului egalității de șanse, în special în ceea ce privește egalitatea între femei și bărbați.
  (3)   Directorul general este singura persoană responsabilă cu luarea deciziilor privind procesele, metodele, standardele și procedurile statistice, precum și privind conținutul și termenele de publicare a comunicatelor statistice și a publicațiilor statistice pentru toate statisticile produse de Eurostat. În îndeplinirea respectivelor sarcini statistice, directorul general acționează în mod independent, nu solicită și nu primește instrucțiuni din partea instituțiilor sau organismelor Uniunii, a vreunui guvern sau a altor instituții,organisme, birouri sau agenții.
  (4)   Directorul general al Eurostat răspunde de activitățile statistice ale Eurostat. Directorul general al Eurostat se prezintă imediat după numirea sa de către Comisie și ulterior anual, în cadrul dialogului statistic, în fața comisiei relevante a Parlamentului European pentru a dezbate aspecte ce țin de guvernanța statistică, metodologie și inovarea statistică. Directorul general al Eurostat publică un raport anual.” |
| --- | --- |

5.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 6a

Directorul general al Comisiei (Eurostat)

(1)   Eurostat reprezintă autoritatea statistică a Uniunii și este o direcție generală a Comisiei. Eurostat este condus de un director general.

(2)   Comisia se asigură că procedura de recrutare a directorului general al Eurostat este transparentă și se bazează pe criterii profesionale. Procedura asigură respectarea principiului egalității de șanse, în special în ceea ce privește egalitatea între femei și bărbați.

(3)   Directorul general este singura persoană responsabilă cu luarea deciziilor privind procesele, metodele, standardele și procedurile statistice, precum și privind conținutul și termenele de publicare a comunicatelor statistice și a publicațiilor statistice pentru toate statisticile produse de Eurostat. În îndeplinirea respectivelor sarcini statistice, directorul general acționează în mod independent, nu solicită și nu primește instrucțiuni din partea instituțiilor sau organismelor Uniunii, a vreunui guvern sau a altor instituții,organisme, birouri sau agenții.

(4)   Directorul general al Eurostat răspunde de activitățile statistice ale Eurostat. Directorul general al Eurostat se prezintă imediat după numirea sa de către Comisie și ulterior anual, în cadrul dialogului statistic, în fața comisiei relevante a Parlamentului European pentru a dezbate aspecte ce țin de guvernanța statistică, metodologie și inovarea statistică. Directorul general al Eurostat publică un raport anual.”

| 6. | La articolul 11 se adaugă următoarele alineate:
  „(3)   Statele membre și Comisia iau toate măsurile necesare pentru a menține încrederea în statisticile europene. În acest scop, «angajamentele privind asigurarea încrederii în statistici» (angajamentele) stabilite de statele membre și de Comisie vizează, în continuare, asigurarea încrederii publice în statisticile europene și realizarea de progrese în punerea în aplicare a principiilor statistice cuprinse în Codul de bune practici. Respectivele angajamente includ angajamente specifice în materie de politici privind îmbunătățirea sau menținerea, după caz, a condițiilor pentru punerea în aplicare a Codului de bune practici și se publică împreună cu un rezumat pentru publicul larg.
  (4)   Respectivele angajamente ale statelor membre sunt monitorizate periodic de către Comisie pe baza rapoartelor anuale trimise de statele membre și sunt actualizate atunci când este necesar.
  În absența publicării unui angajament până la ... (8), un stat membru transmite Comisiei și publică un raport privind progresele înregistrate în punerea în aplicare a Codului de bune practici, și, dacă este cazul, privind eforturile depuse pentru stabilirea unui angajament. Aceste rapoarte privind progresele înregistrate sunt actualizate periodic, cel puțin o dată la doi ani, în urma publicării lor inițiale.
  Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la angajamentele publicate și, după caz, rapoarte privind progresele înregistrate, până la ... (9) și ulterior o dată la doi ani.
  (5)   Angajamentul stabilit de Comisie este monitorizat periodic de Comitetul consultativ european pentru guvernanță statistică (CCEGS). Evaluarea CCEGS cu privire la punerea în aplicare a angajamentului este inclusă în raportul său anual prezentat Parlamentului European și Consiliului în conformitate cu Decizia nr. 235/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10). CCEGS prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la punerea în aplicare a acestui angajament până la ... (9). |
| --- | --- |

6.

La articolul 11 se adaugă următoarele alineate:

„(3)   Statele membre și Comisia iau toate măsurile necesare pentru a menține încrederea în statisticile europene. În acest scop, «angajamentele privind asigurarea încrederii în statistici» (angajamentele) stabilite de statele membre și de Comisie vizează, în continuare, asigurarea încrederii publice în statisticile europene și realizarea de progrese în punerea în aplicare a principiilor statistice cuprinse în Codul de bune practici. Respectivele angajamente includ angajamente specifice în materie de politici privind îmbunătățirea sau menținerea, după caz, a condițiilor pentru punerea în aplicare a Codului de bune practici și se publică împreună cu un rezumat pentru publicul larg.

(4)   Respectivele angajamente ale statelor membre sunt monitorizate periodic de către Comisie pe baza rapoartelor anuale trimise de statele membre și sunt actualizate atunci când este necesar.

În absența publicării unui angajament până la ... (8), un stat membru transmite Comisiei și publică un raport privind progresele înregistrate în punerea în aplicare a Codului de bune practici, și, dacă este cazul, privind eforturile depuse pentru stabilirea unui angajament. Aceste rapoarte privind progresele înregistrate sunt actualizate periodic, cel puțin o dată la doi ani, în urma publicării lor inițiale.

Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la angajamentele publicate și, după caz, rapoarte privind progresele înregistrate, până la ... (9) și ulterior o dată la doi ani.

(5)   Angajamentul stabilit de Comisie este monitorizat periodic de Comitetul consultativ european pentru guvernanță statistică (CCEGS). Evaluarea CCEGS cu privire la punerea în aplicare a angajamentului este inclusă în raportul său anual prezentat Parlamentului European și Consiliului în conformitate cu Decizia nr. 235/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10). CCEGS prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la punerea în aplicare a acestui angajament până la ... (9).

| 7. | Articolul 12 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatele (2) și (3) se înlocuiesc cu următorul text:
  „(2)   În legislația sectorială pot fi prevăzute și cerințe de calitate specifice, cum ar fi valorile-țintă și standardele minime pentru producerea statisticilor.
  Pentru a asigura punerea uniformă în aplicare a criteriilor de calitate prevăzute la alineatul (1) în ceea ce privește datele reglementate de legislația sectorială din domenii statistice specifice, Comisia adoptă acte de punere în aplicare de stabilire a modalităților, structurii și periodicității rapoartelor de calitate reglementate de legislația sectorială. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (2).
  (3)   Statele membre prezintă Comisiei (Eurostat) rapoarte privind calitatea datelor transmise, incluzând orice preocupare pe care o au cu privire la exactitatea datelor. Comisia (Eurostat) evaluează calitatea datelor transmise, pe baza unei analize adecvate, și întocmește și publică rapoarte și comunicări privind calitatea statisticilor europene.”; |
| --- | --- | --- |

7.

Articolul 12 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatele (2) și (3) se înlocuiesc cu următorul text:

„(2)   În legislația sectorială pot fi prevăzute și cerințe de calitate specifice, cum ar fi valorile-țintă și standardele minime pentru producerea statisticilor.

Pentru a asigura punerea uniformă în aplicare a criteriilor de calitate prevăzute la alineatul (1) în ceea ce privește datele reglementate de legislația sectorială din domenii statistice specifice, Comisia adoptă acte de punere în aplicare de stabilire a modalităților, structurii și periodicității rapoartelor de calitate reglementate de legislația sectorială. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (2).

(3)   Statele membre prezintă Comisiei (Eurostat) rapoarte privind calitatea datelor transmise, incluzând orice preocupare pe care o au cu privire la exactitatea datelor. Comisia (Eurostat) evaluează calitatea datelor transmise, pe baza unei analize adecvate, și întocmește și publică rapoarte și comunicări privind calitatea statisticilor europene.”;

| (b) | se adaugă următoarele alineate:
  „(4)   Din motive de transparență, Comisia (Eurostat) publică, după caz, evaluarea sa privind calitatea contribuțiilor naționale la statisticile europene.
  (5)   Dacă legislația sectorială prevede amenzi în cazurile în care statele membre denaturează datele statistice, Comisia poate, în conformitate cu tratatele și legislația sectorială respectivă, să inițieze și să desfășoare anchete, dacă este necesar, inclusiv, după caz, inspecții la fața locului pentru a stabili dacă denaturarea în cauză a fost gravă și intenționată sau s-a datorat neglijenței grave.” |
| --- | --- |

(b)

se adaugă următoarele alineate:

„(4)   Din motive de transparență, Comisia (Eurostat) publică, după caz, evaluarea sa privind calitatea contribuțiilor naționale la statisticile europene.

(5)   Dacă legislația sectorială prevede amenzi în cazurile în care statele membre denaturează datele statistice, Comisia poate, în conformitate cu tratatele și legislația sectorială respectivă, să inițieze și să desfășoare anchete, dacă este necesar, inclusiv, după caz, inspecții la fața locului pentru a stabili dacă denaturarea în cauză a fost gravă și intenționată sau s-a datorat neglijenței grave.”

| 8. | La articolul 13, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Programul statistic european asigură cadrul de elaborare, producere și difuzare a statisticilor europene, stabilind principalele domenii și obiective ale acțiunilor avute în vedere pentru o perioadă care corespunde cadrului financiar multianual. Programul statistic european se adoptă de Parlamentul European și de Consiliu. Impactul și eficiența costurilor programului se evaluează cu ajutorul opiniilor exprimate de experți independenți.” |
| --- | --- |

8.

La articolul 13, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Programul statistic european asigură cadrul de elaborare, producere și difuzare a statisticilor europene, stabilind principalele domenii și obiective ale acțiunilor avute în vedere pentru o perioadă care corespunde cadrului financiar multianual. Programul statistic european se adoptă de Parlamentul European și de Consiliu. Impactul și eficiența costurilor programului se evaluează cu ajutorul opiniilor exprimate de experți independenți.”

| 9. | La articolul 14, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Comisia poate, prin intermediul actelor de punere în aplicare, să decidă asupra unei acțiuni statistice directe temporare cu condiția ca:






  (a) | acțiunea să nu prevadă culegerea de date pe o perioadă de referință mai mare de trei ani; |
| --- | --- | --- |

9.

La articolul 14, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Comisia poate, prin intermediul actelor de punere în aplicare, să decidă asupra unei acțiuni statistice directe temporare cu condiția ca:

(a)

acțiunea să nu prevadă culegerea de date pe o perioadă de referință mai mare de trei ani;

| (b) | datele să fie deja disponibile sau accesibile în cadrul INS-urilor și altor autorități naționale responsabile sau să poată fi obținute direct, utilizând eșantioanele corespunzătoare pentru observarea populației statistice la nivelul Uniunii, în coordonare corespunzătoare cu INS-urile și cu alte autorități naționale; și |
| --- | --- |

(b)

datele să fie deja disponibile sau accesibile în cadrul INS-urilor și altor autorități naționale responsabile sau să poată fi obținute direct, utilizând eșantioanele corespunzătoare pentru observarea populației statistice la nivelul Uniunii, în coordonare corespunzătoare cu INS-urile și cu alte autorități naționale; și

| (c) | Uniunea să acorde sprijin financiar INS-urilor și altor autorități naționale pentru a acoperi cheltuielile suplimentare suportate de acestea, în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (11). |
| --- | --- |

(c)

Uniunea să acorde sprijin financiar INS-urilor și altor autorități naționale pentru a acoperi cheltuielile suplimentare suportate de acestea, în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (11).

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (2).

| 10. | Articolul 17 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 17
  Programul anual de lucru
  Comisia înaintează Comitetului SSE programul său anual de lucru până la 30 aprilie pentru anul următor.
  La pregătirea fiecărui program anual de lucru, Comisia asigură stabilirea eficace a priorităților, inclusiv revizuirea, raportarea privind prioritățile statistice și alocarea resurselor financiare. Comisia ia în considerare în cea mai mare măsură posibilă observațiile Comitetului SSE. Fiecare program anual de lucru se bazează pe Programul statistic european și indică, în special:






  (a) | acțiunile pe care Comisia le consideră prioritare, ținând cont de nevoile Uniunii în materie de politici, de constrângerile financiare la nivel național și la nivelul Uniunii, și de sarcina de răspuns; |
| --- | --- | --- |

10.

Articolul 17 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 17

Programul anual de lucru

Comisia înaintează Comitetului SSE programul său anual de lucru până la 30 aprilie pentru anul următor.

La pregătirea fiecărui program anual de lucru, Comisia asigură stabilirea eficace a priorităților, inclusiv revizuirea, raportarea privind prioritățile statistice și alocarea resurselor financiare. Comisia ia în considerare în cea mai mare măsură posibilă observațiile Comitetului SSE. Fiecare program anual de lucru se bazează pe Programul statistic european și indică, în special:

(a)

acțiunile pe care Comisia le consideră prioritare, ținând cont de nevoile Uniunii în materie de politici, de constrângerile financiare la nivel național și la nivelul Uniunii, și de sarcina de răspuns;

| (b) | inițiativele cu privire la reexaminarea priorităților, inclusiv a priorităților negative, și reducerea sarcinii impuse atât furnizorilor de date, cât și producătorilor de statistici; și |
| --- | --- |

(b)

inițiativele cu privire la reexaminarea priorităților, inclusiv a priorităților negative, și reducerea sarcinii impuse atât furnizorilor de date, cât și producătorilor de statistici; și

| (c) | procedurile și orice alte instrumente juridice pe care Comisia le are în vedere pentru punerea în aplicare a programului anual de lucru.”. |
| --- | --- |

(c)

procedurile și orice alte instrumente juridice pe care Comisia le are în vedere pentru punerea în aplicare a programului anual de lucru.”.

| 11. | Se introduce următorul articol:
  „Articolul 17a
  Utilizarea, integrarea și accesul la registrele administrative
  (1)   Pentru a reduce sarcina pentru respondenți, INS-urile, alte autorități naționale menționate la articolul 4 și Comisia (Eurostat) au dreptul de a accesa și utiliza, imediat și gratuit, toate registrele administrative și de a integra respectivele registre administrative în statistici, în măsura în care acest lucru este necesar pentru elaborarea, producerea și difuzarea de statistici europene, care sunt stabilite prin Programul statistic european în conformitate cu articolul 1.
  (2)   INS-urile și Comisia (Eurostat) sunt consultate și participă la proiectarea inițială, dezvoltarea ulterioară și întreruperea registrelor administrative realizate și întreținute de alte organisme, facilitând astfel utilizarea ulterioară a respectivelor registre în scopul producerii de statistici europene. INS-urile și Comisia (Eurostat) se implică în activitățile de standardizare privind registrele administrative care sunt relevante pentru producerea de statistici europene.
  (3)   Accesul și implicarea INS-urilor, a altor autorități naționale și a Comisiei (Eurostat) în conformitate cu alineatele (1) și (2) se limitează la registrele administrative din cadrul propriului sistem administrativ public.
  (4)   Registrele administrative puse de proprietarii lor la dispoziția INS-urilor, a altor autorități naționale și a Comisiei (Eurostat) pentru a fi utilizate pentru producerea de statistici europene sunt însoțite de metadatele relevante.
  (5)   INS-urile și proprietarii registrelor administrative stabilesc mecanismele de cooperare necesare.” |
| --- | --- |

11.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 17a

Utilizarea, integrarea și accesul la registrele administrative

(1)   Pentru a reduce sarcina pentru respondenți, INS-urile, alte autorități naționale menționate la articolul 4 și Comisia (Eurostat) au dreptul de a accesa și utiliza, imediat și gratuit, toate registrele administrative și de a integra respectivele registre administrative în statistici, în măsura în care acest lucru este necesar pentru elaborarea, producerea și difuzarea de statistici europene, care sunt stabilite prin Programul statistic european în conformitate cu articolul 1.

(2)   INS-urile și Comisia (Eurostat) sunt consultate și participă la proiectarea inițială, dezvoltarea ulterioară și întreruperea registrelor administrative realizate și întreținute de alte organisme, facilitând astfel utilizarea ulterioară a respectivelor registre în scopul producerii de statistici europene. INS-urile și Comisia (Eurostat) se implică în activitățile de standardizare privind registrele administrative care sunt relevante pentru producerea de statistici europene.

(3)   Accesul și implicarea INS-urilor, a altor autorități naționale și a Comisiei (Eurostat) în conformitate cu alineatele (1) și (2) se limitează la registrele administrative din cadrul propriului sistem administrativ public.

(4)   Registrele administrative puse de proprietarii lor la dispoziția INS-urilor, a altor autorități naționale și a Comisiei (Eurostat) pentru a fi utilizate pentru producerea de statistici europene sunt însoțite de metadatele relevante.

(5)   INS-urile și proprietarii registrelor administrative stabilesc mecanismele de cooperare necesare.”

| 12. | La articolul 20 alineatul (4), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „INS-urile, alte autorități naționale și Comisia (Eurostat) iau toate măsurile necesare pentru a asigura alinierea principiilor și orientărilor privind protecția fizică și logică a datelor confidențiale. Comisia asigură această aliniere prin intermediul unor acte de punere în aplicare, fără a aduce completări la prezentul regulament. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (2).” |
| --- | --- |

12.

La articolul 20 alineatul (4), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„INS-urile, alte autorități naționale și Comisia (Eurostat) iau toate măsurile necesare pentru a asigura alinierea principiilor și orientărilor privind protecția fizică și logică a datelor confidențiale. Comisia asigură această aliniere prin intermediul unor acte de punere în aplicare, fără a aduce completări la prezentul regulament. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (2).”

| 13. | La articolul 23, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Comisia stabilește, prin intermediul actelor de punere în aplicare, modalitățile, normele și condițiile de acces la nivelul Uniunii. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (2).” |
| --- | --- |

13.

La articolul 23, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Comisia stabilește, prin intermediul actelor de punere în aplicare, modalitățile, normele și condițiile de acces la nivelul Uniunii. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (2).”

| 14. | Articolul 24 se elimină. |
| --- | --- |

14.

Articolul 24 se elimină.

| 15. | Articolul 26 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 26
  Încălcarea confidențialității statistice
  Statele membre și Comisia iau măsurile necesare pentru a preveni și sancționa orice încălcare a confidențialității statistice. Sancțiunile prevăzute trebuie să fie eficiente, proporționale și disuasive.” |
| --- | --- |

15.

Articolul 26 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 26

Încălcarea confidențialității statistice

Statele membre și Comisia iau măsurile necesare pentru a preveni și sancționa orice încălcare a confidențialității statistice. Sancțiunile prevăzute trebuie să fie eficiente, proporționale și disuasive.”

| 16. | Articolul 27 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 27
  Procedura comitetului
  (1)   Comisia este asistată de Comitetul SSE. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (12).
  (2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. |
| --- | --- |

16.

Articolul 27 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 27

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de Comitetul SSE. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (12).

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Articolul 2

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ... ....

Pentru Parlamentul European

Președintele

...

Pentru Consiliu

Președintele

...

---

(1)  JO C 374, 4.12.2012, p. 2.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din ... și poziția în primă lectură a Consiliului din 5 martie 2015. Poziția Parlamentului European din ... (și Decizia Consiliului din ...).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1101/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind transmiterea de date statistice confidențiale Biroului Statistic al Comunităților Europene, a Regulamentului (CE) nr. 322/97 al Consiliului privind statisticile comunitare și a Deciziei 89/382/CEE, Euratom a Consiliului de constituire a Comitetului pentru programele statistice ale Comunităților Europene (JO L 87, 31.3.2009, p. 164).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 1175/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (JO L 306, 23.11.2011, p. 12).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (JO L 140, 27.5.2013, p. 11).

5

(6)  Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (JO L 184, 17.7.1999, p. 23).

6

(7)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

7

(8)  Doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

8

(9)  Trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

9

(10)  Decizia nr. 235/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2008 de instituire a Comitetului consultativ european pentru guvernanță statistică (JO L 73, 15.3.2008, p. 17).”

10

(11)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (JO L 298, 26.10.2012, p. 1).”

11

(12)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).”

12

---

| 24.4.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 134/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 134/27

---

Expunere de motive a Consiliului: Poziția în primă lectură (UE) nr. 5/2015 a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 223/2009 privind statisticile europene

(2015/C 134/04)

I.   INTRODUCERE

Comisia și-a transmis propunerea la 12 iulie 2010 (1).

Parlamentul European a adoptat poziția sa în primă lectură în cadrul sesiunii plenare din 21 noiembrie 2013 (2). Banca Centrală Europeană și-a dat avizul la 6 noiembrie 2012 (3).

Grupul de lucru pentru statistică a examinat propunerea de regulament de-a lungul unei perioade care depășește doi ani.

În cadrul trilogului din 3 decembrie 2014, colegiuitorii au ajuns la un consens în vederea obținerii rapide a unui acord în a doua lectură.

La 9 ianuarie 2015, președintele Comisiei pentru afaceri economice și monetare (ECON) a Parlamentului European a adresat o scrisoare Președinției prin care indica faptul că, în cazul în care Consiliul va transmite oficial Parlamentului poziția sa sub forma prezentată în anexa la respectiva scrisoare, va recomanda plenului să accepte poziția Consiliului fără amendamente.

La 27 ianuarie 2015, Consiliul a adoptat un acord politic privind textul asupra căruia se convenise în cadrul trilogului din 3 decembrie 2014 (4). Având în vedere acordul sus-menționat și în urma revizuirii textului de către experții juriști-lingviști, Consiliul și-a adoptat poziția în primă lectură la 5 martie 2015, în conformitate cu procedura legislativă ordinară prevăzută la articolul 294 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

II.   OBIECTIV

Dezvoltarea guvernanței economice a UE are nevoie de statistici fiabile, care joacă un rol esențial în planificarea, în luarea de decizii și în monitorizarea tuturor inițiativelor politice ale UE. Modificarea Regulamentului (CE) nr. 223/2009 privind statisticile europene constituie un element esențial în procesul de consolidare a fiabilității statisticilor europene.

III.   ANALIZA POZIȚIEI ÎN PRIMĂ LECTURĂ A CONSILIULUI

Compromisul asupra căruia s-a convenit în cadrul trilogului din 3 decembrie 2014 cuprinde următoarele elemente:

| — | Directorul general al Eurostat se va prezenta în fața Parlamentului European, imediat după numirea sa. |
| --- | --- |

—

Directorul general al Eurostat se va prezenta în fața Parlamentului European, imediat după numirea sa.

| — | Directorul fiecărui institut național de statistică, care este independent din punct de vedere profesional, este numit doar pe baza competenței sale profesionale. În procesul de recrutare, va fi luată în considerare egalitatea de șanse între femei și bărbați. |
| --- | --- |

—

Directorul fiecărui institut național de statistică, care este independent din punct de vedere profesional, este numit doar pe baza competenței sale profesionale. În procesul de recrutare, va fi luată în considerare egalitatea de șanse între femei și bărbați.

| — | S-a clarificat relația dintre Sistemul Statistic European (SSE) și Sistemul European al Băncilor Centrale (SEBC). Compromisul prevede cooperarea îndeaproape dintre SSE și SEBC, pe picior de egalitate. Autoritățile naționale vor decide la nivel național rolurile respective ale institutelor naționale de statistică și ale băncilor centrale naționale. Cu toate acestea, trebuie subliniat că, în măsura în care băncile centrale naționale întocmesc statistici sub responsabilitatea institutelor naționale de statistică, acestea vor trebui să fie conforme cu principiile prevăzute în Regulamentul nr. 223/2009. |
| --- | --- |

—

S-a clarificat relația dintre Sistemul Statistic European (SSE) și Sistemul European al Băncilor Centrale (SEBC). Compromisul prevede cooperarea îndeaproape dintre SSE și SEBC, pe picior de egalitate. Autoritățile naționale vor decide la nivel național rolurile respective ale institutelor naționale de statistică și ale băncilor centrale naționale. Cu toate acestea, trebuie subliniat că, în măsura în care băncile centrale naționale întocmesc statistici sub responsabilitatea institutelor naționale de statistică, acestea vor trebui să fie conforme cu principiile prevăzute în Regulamentul nr. 223/2009.

| — | Inspecțiile în statele membre vor fi posibile în temeiul dispozițiilor tratatului și dacă legislația sectorială prevede un temei juridic pentru astfel de inițiative. |
| --- | --- |

—

Inspecțiile în statele membre vor fi posibile în temeiul dispozițiilor tratatului și dacă legislația sectorială prevede un temei juridic pentru astfel de inițiative.

| — | S-a clarificat „angajamentul privind asigurarea încrederii în statistici”. |
| --- | --- |

—

S-a clarificat „angajamentul privind asigurarea încrederii în statistici”.

IV.   CONCLUZIE

Compromisul asupra căruia s-a convenit a fost elaborat cu scopul de a aborda principalele preocupări ale Consiliului, Parlamentului European și Comisiei. Subliniind totodată că acest compromis reprezintă un echilibru adecvat între poziții divergente, cele trei instituții au ajuns într-adevăr la un acord echitabil și viabil, care va aduce o contribuție importantă la consolidarea fiabilității statisticilor europene.

---

(1)  9122/12 STATIS 29 Ecofin 354 CODEC 1071

(2)  16317/13 CODEC 2608 STATIS 120 Ecofin 1025 PE 540

(3)  JO C 374, 4.12.2012, p. 2.

(4)  17113/14 STATIS 143 Ecofin 1218 CODEC 2556 + COR 1 + COR 2.

---

| 24.4.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 134/29 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 134/29

---

POZIȚIA ÎN PRIMĂ LECTURĂ (UE) NR. 6/2015 A CONSILIULUI

în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE

Adoptată de Consiliu la 5 martie 2015

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2015/C 134/05)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

după consultarea Comitetului Regiunilor,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Directiva 2009/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) și Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4), care solicită tuturor sectoarelor economice, inclusiv sectorului transportului maritim internațional, să contribuie la realizarea unor reduceri de emisii, prevede ca în cazul în care, până la 31 decembrie 2011, nu este aprobat de către statele membre în cadrul Organizației Maritime Internaționale (OMI) sau de către Comunitate în cadrul Convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice niciun acord internațional care să includă emisiile provenite din transportul maritim internațional printre obiectivele de reducere a emisiilor, Comisia ar trebui să înainteze o propunere care să intre în vigoare până în 2013 privind includerea emisiilor generate de transportul maritim internațional în cadrul angajamentului Comunității de reducere a emisiilor. O asemenea propunere ar trebui să reducă orice impact negativ asupra competitivității Comunității, luând în considerare eventualele beneficii pentru mediu. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2009/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) și Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4), care solicită tuturor sectoarelor economice, inclusiv sectorului transportului maritim internațional, să contribuie la realizarea unor reduceri de emisii, prevede ca în cazul în care, până la 31 decembrie 2011, nu este aprobat de către statele membre în cadrul Organizației Maritime Internaționale (OMI) sau de către Comunitate în cadrul Convenției-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice niciun acord internațional care să includă emisiile provenite din transportul maritim internațional printre obiectivele de reducere a emisiilor, Comisia ar trebui să înainteze o propunere care să intre în vigoare până în 2013 privind includerea emisiilor generate de transportul maritim internațional în cadrul angajamentului Comunității de reducere a emisiilor. O asemenea propunere ar trebui să reducă orice impact negativ asupra competitivității Comunității, luând în considerare eventualele beneficii pentru mediu.

| (2) | Transportul maritim are un impact asupra climei la nivel global și asupra calității aerului ca rezultat al emisiilor de dioxid de carbon (CO2) și al altor emisii pe care le generează, cum sunt emisiile de oxizi de azot (NOx), oxizi de sulf (SOx), metan (CH4), particule în suspensie (PS) și negru de fum (BC). |
| --- | --- |

(2)

Transportul maritim are un impact asupra climei la nivel global și asupra calității aerului ca rezultat al emisiilor de dioxid de carbon (CO2) și al altor emisii pe care le generează, cum sunt emisiile de oxizi de azot (NOx), oxizi de sulf (SOx), metan (CH4), particule în suspensie (PS) și negru de fum (BC).

| (3) | Transportul maritim internațional rămâne singurul mijloc de transport care nu este inclus în angajamentele Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Potrivit evaluării de impact care însoțește prezenta propunere de regulament, emisiile de CO2 generate de transportul maritim internațional care au legătură cu Uniunea au crescut cu 48 % în perioada 1990-2007. |
| --- | --- |

(3)

Transportul maritim internațional rămâne singurul mijloc de transport care nu este inclus în angajamentele Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră. Potrivit evaluării de impact care însoțește prezenta propunere de regulament, emisiile de CO2 generate de transportul maritim internațional care au legătură cu Uniunea au crescut cu 48 % în perioada 1990-2007.

| (4) | Având în vedere faptul că se îmbunătățesc cu rapiditate cunoștințele științifice cu privire la impactul pe care emisiile generate de transportul maritim, altele decât cele de CO2, le au asupra climei globale, ar trebui ca, în contextul prezentului regulament, să se efectueze periodic o evaluare actualizată a impactului respectiv. Pe baza evaluărilor sale, Comisia ar trebui să analizeze implicațiile asupra politicilor și măsurilor, în vederea reducerii emisiilor respective. |
| --- | --- |

(4)

Având în vedere faptul că se îmbunătățesc cu rapiditate cunoștințele științifice cu privire la impactul pe care emisiile generate de transportul maritim, altele decât cele de CO2, le au asupra climei globale, ar trebui ca, în contextul prezentului regulament, să se efectueze periodic o evaluare actualizată a impactului respectiv. Pe baza evaluărilor sale, Comisia ar trebui să analizeze implicațiile asupra politicilor și măsurilor, în vederea reducerii emisiilor respective.

| (5) | Rezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2014 referitoare la un cadru pentru 2030 pentru politici în domeniul climei și al energiei a invitat Comisia și statele membre să stabilească pentru anul 2030 un obiectiv obligatoriu pentru Uniune de reducere a emisiilor interne de gaze cu efect de seră cu cel puțin 40 % în comparație cu nivelurile din anul 1990. Parlamentul European a subliniat, de asemenea, că toate sectoarele economiei ar trebui să contribuie la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră pentru ca Uniunea să poată contribui în mod echitabil la eforturile globale. |
| --- | --- |

(5)

Rezoluția Parlamentului European din 5 februarie 2014 referitoare la un cadru pentru 2030 pentru politici în domeniul climei și al energiei a invitat Comisia și statele membre să stabilească pentru anul 2030 un obiectiv obligatoriu pentru Uniune de reducere a emisiilor interne de gaze cu efect de seră cu cel puțin 40 % în comparație cu nivelurile din anul 1990. Parlamentul European a subliniat, de asemenea, că toate sectoarele economiei ar trebui să contribuie la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră pentru ca Uniunea să poată contribui în mod echitabil la eforturile globale.

| (6) | În concluziile sale din 23-24 octombrie 2014, Consiliul European a aprobat un obiectiv obligatoriu pentru Uniune de reducere a emisiilor interne de gaze cu efect de seră cu cel puțin 40 % până în 2030 în comparație cu 1990. Consiliul European a afirmat, de asemenea, importanța reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră și riscurile legate de dependența de combustibilii fosili în sectorul transporturilor și a invitat Comisia să examineze în continuare instrumentele și măsurile pentru o abordare cuprinzătoare și neutră din punct de vedere tehnologic, printre altele, pentru promovarea reducerii emisiilor și a eficienței energetice în transporturi. |
| --- | --- |

(6)

În concluziile sale din 23-24 octombrie 2014, Consiliul European a aprobat un obiectiv obligatoriu pentru Uniune de reducere a emisiilor interne de gaze cu efect de seră cu cel puțin 40 % până în 2030 în comparație cu 1990. Consiliul European a afirmat, de asemenea, importanța reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră și riscurile legate de dependența de combustibilii fosili în sectorul transporturilor și a invitat Comisia să examineze în continuare instrumentele și măsurile pentru o abordare cuprinzătoare și neutră din punct de vedere tehnologic, printre altele, pentru promovarea reducerii emisiilor și a eficienței energetice în transporturi.

| (7) | Cel de al șaptelea program de acțiune privind mediul (PAM) (5) subliniază că toate sectoarele economiei ar trebui să contribuie la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră pentru ca Uniunea să se poată achita de partea care îi revine în cadrul eforturilor globale. În acest context, cel de al șaptelea PAM evidențiază necesitatea ancorării Cărții albe privind transporturile din 2011 într-un cadru de politică solid. |
| --- | --- |

(7)

Cel de al șaptelea program de acțiune privind mediul (PAM) (5) subliniază că toate sectoarele economiei ar trebui să contribuie la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră pentru ca Uniunea să se poată achita de partea care îi revine în cadrul eforturilor globale. În acest context, cel de al șaptelea PAM evidențiază necesitatea ancorării Cărții albe privind transporturile din 2011 într-un cadru de politică solid.

| (8) | În iulie 2011, OMI a adoptat măsuri tehnice și operaționale, în special Indicele eficienței energetice de proiectare (EEDI) pentru navele noi și Planul de gestionare a eficienței energetice a navelor (SEEMP), care vor aduce îmbunătățiri în ceea ce privește reducerea creșterii preconizate a emisiilor de gaze cu efect de seră, însă doar aceste măsuri, singure, nu pot duce la reducerile absolute ale emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim internațional care sunt necesare pentru ca aceste eforturi să contribuie la îndeplinirea obiectivului general de limitare la 2 °C a creșterii temperaturilor la nivel mondial. |
| --- | --- |

(8)

În iulie 2011, OMI a adoptat măsuri tehnice și operaționale, în special Indicele eficienței energetice de proiectare (EEDI) pentru navele noi și Planul de gestionare a eficienței energetice a navelor (SEEMP), care vor aduce îmbunătățiri în ceea ce privește reducerea creșterii preconizate a emisiilor de gaze cu efect de seră, însă doar aceste măsuri, singure, nu pot duce la reducerile absolute ale emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim internațional care sunt necesare pentru ca aceste eforturi să contribuie la îndeplinirea obiectivului general de limitare la 2 °C a creșterii temperaturilor la nivel mondial.

| (9) | Potrivit datelor furnizate de OMI, consumul de energie și emisiile de CO2 specifice ale navelor ar putea fi reduse cu până la 75 % prin aplicarea unor măsuri operaționale și prin implementarea unor tehnologii existente, iar măsurile respective pot fi considerate în mare parte eficiente din punctul de vedere al costurilor și de așa natură încât să poată oferi sectorului beneficii nete, deoarece costurile reduse ale combustibililor asigură amortizarea oricăror costuri operaționale sau investiționale. |
| --- | --- |

(9)

Potrivit datelor furnizate de OMI, consumul de energie și emisiile de CO2 specifice ale navelor ar putea fi reduse cu până la 75 % prin aplicarea unor măsuri operaționale și prin implementarea unor tehnologii existente, iar măsurile respective pot fi considerate în mare parte eficiente din punctul de vedere al costurilor și de așa natură încât să poată oferi sectorului beneficii nete, deoarece costurile reduse ale combustibililor asigură amortizarea oricăror costuri operaționale sau investiționale.

| (10) | Cea mai bună opțiune posibilă pentru reducerea emisiilor de CO2 generate de transportul maritim la nivelul Uniunii rămâne instituirea unui sistem de monitorizare, raportare și verificare (sistem MRV) a emisiilor de CO2 bazat pe consumul de combustibili al navelor, ca primă fază a unei abordări etapizate pentru includerea emisiilor generate de transportul maritim în angajamentul Uniunii privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, alături de emisiile generate de alte sectoare care contribuie deja la angajamentul respectiv. Accesul public la datele privind emisiile va contribui la eliminarea obstacolelor de pe piață care împiedică asimilarea multor măsuri cu costuri negative care ar reduce emisiile de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim. |
| --- | --- |

(10)

Cea mai bună opțiune posibilă pentru reducerea emisiilor de CO2 generate de transportul maritim la nivelul Uniunii rămâne instituirea unui sistem de monitorizare, raportare și verificare (sistem MRV) a emisiilor de CO2 bazat pe consumul de combustibili al navelor, ca primă fază a unei abordări etapizate pentru includerea emisiilor generate de transportul maritim în angajamentul Uniunii privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, alături de emisiile generate de alte sectoare care contribuie deja la angajamentul respectiv. Accesul public la datele privind emisiile va contribui la eliminarea obstacolelor de pe piață care împiedică asimilarea multor măsuri cu costuri negative care ar reduce emisiile de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim.

| (11) | Adoptarea de măsuri pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a consumului de combustibili este îngreunată de existența pe piață a unor bariere precum lipsa unor informații fiabile referitoare la eficiența navelor în ceea ce privește combustibilii sau la eficiența tehnologiilor disponibile de modernizare a navelor, lipsa accesului la finanțare pentru investițiile în eficiența navelor și motivațiile divergente generate de faptul că proprietarii navelor nu ar beneficia de investițiile lor în eficiența navelor când costurile combustibililor sunt suportate de operatori. |
| --- | --- |

(11)

Adoptarea de măsuri pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a consumului de combustibili este îngreunată de existența pe piață a unor bariere precum lipsa unor informații fiabile referitoare la eficiența navelor în ceea ce privește combustibilii sau la eficiența tehnologiilor disponibile de modernizare a navelor, lipsa accesului la finanțare pentru investițiile în eficiența navelor și motivațiile divergente generate de faptul că proprietarii navelor nu ar beneficia de investițiile lor în eficiența navelor când costurile combustibililor sunt suportate de operatori.

| (12) | Rezultatele consultării cu părțile interesate și discuțiile cu partenerii internaționali indică faptul că ar trebui aplicată o abordare etapizată pentru includerea emisiilor generate de transportul maritim în angajamentul Uniunii privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, prima etapă fiind implementarea unui sistem MRV robust pentru reducerea emisiilor de CO2 generate de transportul maritim, stabilirea unui preț pentru emisiile respective urmând într-o etapă ulterioară. Această abordare facilitează realizarea unor progrese semnificative la nivel internațional în ceea ce privește stabilirea de comun acord a unor obiective de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și a unor măsuri suplimentare pentru realizarea reducerilor respective la un cost minim. |
| --- | --- |

(12)

Rezultatele consultării cu părțile interesate și discuțiile cu partenerii internaționali indică faptul că ar trebui aplicată o abordare etapizată pentru includerea emisiilor generate de transportul maritim în angajamentul Uniunii privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, prima etapă fiind implementarea unui sistem MRV robust pentru reducerea emisiilor de CO2 generate de transportul maritim, stabilirea unui preț pentru emisiile respective urmând într-o etapă ulterioară. Această abordare facilitează realizarea unor progrese semnificative la nivel internațional în ceea ce privește stabilirea de comun acord a unor obiective de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și a unor măsuri suplimentare pentru realizarea reducerilor respective la un cost minim.

| (13) | Se preconizează că introducerea unui sistem MRV la nivelul Uniunii va duce la reduceri ale emisiilor de până la 2 % în comparație cu scenariul statu-quo și la reduceri cu până la 1,2 miliarde EUR ale costurilor nete agregate până în 2030, deoarece ar putea contribui la înlăturarea barierelor de pe piață, îndeosebi a celor legate de lipsa informațiilor referitoare la eficiența navelor, prin furnizarea de informații comparabile și fiabile privind consumul de combustibil și eficiența energetică pe piețele relevante. Această reducere a costurilor de transport ar trebui să faciliteze comerțul internațional. De asemenea, un sistem MRV robust este o precondiție pentru orice măsură bazată pe piață, standard de eficiență sau altă măsură, indiferent dacă se aplică la nivelul Uniunii sau la nivel mondial. De asemenea, sistemul furnizează date fiabile pentru stabilirea unor obiective precise de reducere a emisiilor și pentru evaluarea progresului înregistrat în ceea ce privește contribuția transportului maritim la realizarea unei economii cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Având în vedere natura internațională a transportului maritim, metoda preferată și cea mai eficace pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră în transportul maritim internațional ar fi prin acord global. |
| --- | --- |

(13)

Se preconizează că introducerea unui sistem MRV la nivelul Uniunii va duce la reduceri ale emisiilor de până la 2 % în comparație cu scenariul statu-quo și la reduceri cu până la 1,2 miliarde EUR ale costurilor nete agregate până în 2030, deoarece ar putea contribui la înlăturarea barierelor de pe piață, îndeosebi a celor legate de lipsa informațiilor referitoare la eficiența navelor, prin furnizarea de informații comparabile și fiabile privind consumul de combustibil și eficiența energetică pe piețele relevante. Această reducere a costurilor de transport ar trebui să faciliteze comerțul internațional. De asemenea, un sistem MRV robust este o precondiție pentru orice măsură bazată pe piață, standard de eficiență sau altă măsură, indiferent dacă se aplică la nivelul Uniunii sau la nivel mondial. De asemenea, sistemul furnizează date fiabile pentru stabilirea unor obiective precise de reducere a emisiilor și pentru evaluarea progresului înregistrat în ceea ce privește contribuția transportului maritim la realizarea unei economii cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Având în vedere natura internațională a transportului maritim, metoda preferată și cea mai eficace pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră în transportul maritim internațional ar fi prin acord global.

| (14) | Toate călătoriile în interiorul Uniunii, toate călătoriile de la ultimul port din afara Uniunii până la primul port de escală din Uniune și toate călătoriile de la un port din Uniune până la următorul port de escală din afara Uniunii, inclusiv călătoriile cu balast, ar trebui considerate relevante în scopul monitorizării. Ar trebui să fie incluse, de asemenea, emisiile de CO2 din porturile Uniunii, inclusiv emisiile generate când navele se află la dană sau se deplasează în interiorul unui port, în special atunci când sunt disponibile măsuri specifice pentru reducerea sau evitarea acestor emisii. Aceste reguli ar trebui aplicate în mod nediscriminatoriu tuturor navelor, indiferent de pavilionul lor. Cu toate acestea, deoarece se axează pe transportul maritim, prezentul regulament nu ar trebui să stabilească cerințe de monitorizare, raportare și verificare pentru deplasările și activitățile navelor care nu servesc scopului de a transporta mărfuri sau călători în scopuri comerciale, ca de exemplu, activitățile de dragare, spargerea gheții, pozarea de conducte sau cele ale instalațiilor offshore. |
| --- | --- |

(14)

Toate călătoriile în interiorul Uniunii, toate călătoriile de la ultimul port din afara Uniunii până la primul port de escală din Uniune și toate călătoriile de la un port din Uniune până la următorul port de escală din afara Uniunii, inclusiv călătoriile cu balast, ar trebui considerate relevante în scopul monitorizării. Ar trebui să fie incluse, de asemenea, emisiile de CO2 din porturile Uniunii, inclusiv emisiile generate când navele se află la dană sau se deplasează în interiorul unui port, în special atunci când sunt disponibile măsuri specifice pentru reducerea sau evitarea acestor emisii. Aceste reguli ar trebui aplicate în mod nediscriminatoriu tuturor navelor, indiferent de pavilionul lor. Cu toate acestea, deoarece se axează pe transportul maritim, prezentul regulament nu ar trebui să stabilească cerințe de monitorizare, raportare și verificare pentru deplasările și activitățile navelor care nu servesc scopului de a transporta mărfuri sau călători în scopuri comerciale, ca de exemplu, activitățile de dragare, spargerea gheții, pozarea de conducte sau cele ale instalațiilor offshore.

| (15) | Pentru a se asigura condiții de concurență echitabile pentru navele care operează în condiții climatice mai puțin favorabile, ar trebui să fie posibil să se adauge informații specifice referitoare la clasa de gheață a navei și la navigarea prin gheață la datele monitorizate pe baza prezentului regulament. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a se asigura condiții de concurență echitabile pentru navele care operează în condiții climatice mai puțin favorabile, ar trebui să fie posibil să se adauge informații specifice referitoare la clasa de gheață a navei și la navigarea prin gheață la datele monitorizate pe baza prezentului regulament.

| (16) | Sistemul MRV propus ar trebui să ia forma unui regulament, având în vedere caracterul complex și foarte tehnic al dispozițiilor care urmează să fie introduse, necesitatea unor reguli uniforme aplicabile în întreaga Uniune pentru a reflecta caracterul internațional al transportului maritim, cu numeroase nave așteptate să facă escală în porturi din diferite state membre, precum și pentru a facilita implementarea sistemului în întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(16)

Sistemul MRV propus ar trebui să ia forma unui regulament, având în vedere caracterul complex și foarte tehnic al dispozițiilor care urmează să fie introduse, necesitatea unor reguli uniforme aplicabile în întreaga Uniune pentru a reflecta caracterul internațional al transportului maritim, cu numeroase nave așteptate să facă escală în porturi din diferite state membre, precum și pentru a facilita implementarea sistemului în întreaga Uniune.

| (17) | Un sistem MRV al Uniunii robust și specific pentru nave ar trebui să se bazeze pe calcularea emisiilor generate de combustibilul utilizat în timpul călătoriilor înspre și dinspre porturile Uniunii, deoarece datele referitoare la vânzarea combustibililor nu ar putea furniza estimări suficient de precise privind consumul de combustibil în contextul specific vizat, din cauza capacităților mari ale rezervoarelor navelor. |
| --- | --- |

(17)

Un sistem MRV al Uniunii robust și specific pentru nave ar trebui să se bazeze pe calcularea emisiilor generate de combustibilul utilizat în timpul călătoriilor înspre și dinspre porturile Uniunii, deoarece datele referitoare la vânzarea combustibililor nu ar putea furniza estimări suficient de precise privind consumul de combustibil în contextul specific vizat, din cauza capacităților mari ale rezervoarelor navelor.

| (18) | De asemenea, sistemul MRV al Uniunii ar trebui să vizeze și alte informații relevante, permițând stabilirea eficienței navelor sau o analiză mai aprofundată a factorilor care determină evoluția emisiilor, menținând, în același timp, confidențialitatea informațiilor comerciale sau industriale. De asemenea, acest domeniu de aplicare aliniază sistemul MRV al Uniunii la inițiativele internaționale de introducere a unor standarde de eficiență pentru navele existente, cuprinzând și măsuri operaționale, și contribuie la înlăturarea barierelor de pe piață legate de lipsa informațiilor. |
| --- | --- |

(18)

De asemenea, sistemul MRV al Uniunii ar trebui să vizeze și alte informații relevante, permițând stabilirea eficienței navelor sau o analiză mai aprofundată a factorilor care determină evoluția emisiilor, menținând, în același timp, confidențialitatea informațiilor comerciale sau industriale. De asemenea, acest domeniu de aplicare aliniază sistemul MRV al Uniunii la inițiativele internaționale de introducere a unor standarde de eficiență pentru navele existente, cuprinzând și măsuri operaționale, și contribuie la înlăturarea barierelor de pe piață legate de lipsa informațiilor.

| (19) | Pentru a se reduce la minimum sarcina administrativă pentru proprietarii și operatorii de nave, mai ales în cazul întreprinderilor mici și mijlocii, și pentru a se optimiza raportul dintre costuri și beneficii al sistemului MRV fără a periclita obiectivul de a viza o pondere predominantă a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim, regulile pentru MRV ar trebui să se aplice doar marilor poluatori. După o analiză detaliată și obiectivă a dimensiunilor și a emisiilor navelor care sosesc în și pleacă din porturile Uniunii, a fost selectat un prag de tonaj brut de 5 000 de tone (GT). Navele de peste 5 000 de tone (GT) reprezintă aproximativ 55 % din numărul navelor care fac escală în porturile Uniunii și generează aproximativ 90 % din emisiile aferente. Acest prag nediscriminatoriu ar garanta faptul că sunt vizați cei mai relevanți poluatori. Un prag mai scăzut ar crea o sarcină administrativă mai mare, în vreme ce un prag mai ridicat ar limita cantitatea de emisii vizată și deci eficacitatea sistemului MRV în ceea ce privește mediul. |
| --- | --- |

(19)

Pentru a se reduce la minimum sarcina administrativă pentru proprietarii și operatorii de nave, mai ales în cazul întreprinderilor mici și mijlocii, și pentru a se optimiza raportul dintre costuri și beneficii al sistemului MRV fără a periclita obiectivul de a viza o pondere predominantă a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim, regulile pentru MRV ar trebui să se aplice doar marilor poluatori. După o analiză detaliată și obiectivă a dimensiunilor și a emisiilor navelor care sosesc în și pleacă din porturile Uniunii, a fost selectat un prag de tonaj brut de 5 000 de tone (GT). Navele de peste 5 000 de tone (GT) reprezintă aproximativ 55 % din numărul navelor care fac escală în porturile Uniunii și generează aproximativ 90 % din emisiile aferente. Acest prag nediscriminatoriu ar garanta faptul că sunt vizați cei mai relevanți poluatori. Un prag mai scăzut ar crea o sarcină administrativă mai mare, în vreme ce un prag mai ridicat ar limita cantitatea de emisii vizată și deci eficacitatea sistemului MRV în ceea ce privește mediul.

| (20) | Pentru a se reduce și mai mult efortul administrativ al proprietarilor și operatorilor de nave, regulile de monitorizare ar trebui să se concentreze pe CO2, deoarece acesta este cel mai relevant gaz cu efect de seră emis de transportul maritim. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a se reduce și mai mult efortul administrativ al proprietarilor și operatorilor de nave, regulile de monitorizare ar trebui să se concentreze pe CO2, deoarece acesta este cel mai relevant gaz cu efect de seră emis de transportul maritim.

| (21) | Regulile ar trebui să țină cont de cerințele existente și de datele deja disponibile la bordul navelor; prin urmare, societăților ar trebui să li se ofere posibilitatea de a selecta una dintre următoarele patru metode de monitorizare: utilizarea documentelor privind operațiunea de buncheraj, monitorizarea la bord a tancurilor cu combustibil pentru nave, debitmetre pentru procesele de combustie aplicabile sau măsurarea directă a emisiilor. Un plan de monitorizare specific fiecărei nave ar trebui să documenteze alegerea făcută și să furnizeze detalii suplimentare privind aplicarea metodei selectate. |
| --- | --- |

(21)

Regulile ar trebui să țină cont de cerințele existente și de datele deja disponibile la bordul navelor; prin urmare, societăților ar trebui să li se ofere posibilitatea de a selecta una dintre următoarele patru metode de monitorizare: utilizarea documentelor privind operațiunea de buncheraj, monitorizarea la bord a tancurilor cu combustibil pentru nave, debitmetre pentru procesele de combustie aplicabile sau măsurarea directă a emisiilor. Un plan de monitorizare specific fiecărei nave ar trebui să documenteze alegerea făcută și să furnizeze detalii suplimentare privind aplicarea metodei selectate.

| (22) | Orice societate care deține responsabilitatea pentru o perioadă întreagă de raportare în cazul unei nave care desfășoară activități de transport ar trebui considerată responsabilă pentru îndeplinirea cerințelor de monitorizare și raportare aferente respectivei perioade de raportare, inclusiv pentru transmiterea unui raport privind emisiile verificat ca fiind satisfăcător. În cazul unei schimbări a societății, noua societate ar trebui să fie responsabilă numai pentru îndeplinirea cerințelor de monitorizare și raportare aferente perioadei de raportare în care a avut loc schimbarea societății. Pentru a se facilita îndeplinirea acestor cerințe, noua societate ar trebui să primească un exemplar al celui mai recent plan de monitorizare și documentul de conformitate, dacă este cazul. |
| --- | --- |

(22)

Orice societate care deține responsabilitatea pentru o perioadă întreagă de raportare în cazul unei nave care desfășoară activități de transport ar trebui considerată responsabilă pentru îndeplinirea cerințelor de monitorizare și raportare aferente respectivei perioade de raportare, inclusiv pentru transmiterea unui raport privind emisiile verificat ca fiind satisfăcător. În cazul unei schimbări a societății, noua societate ar trebui să fie responsabilă numai pentru îndeplinirea cerințelor de monitorizare și raportare aferente perioadei de raportare în care a avut loc schimbarea societății. Pentru a se facilita îndeplinirea acestor cerințe, noua societate ar trebui să primească un exemplar al celui mai recent plan de monitorizare și documentul de conformitate, dacă este cazul.

| (23) | Alte gaze cu efect se seră, alți factori cu efect nociv asupra climei sau alți poluanți atmosferici nu ar trebui să fie incluși în sistemul MRV al Uniunii în această etapă, pentru a se evita cerințele privind instalarea unui instrument de măsurare care nu este suficient de fiabil sau nu este disponibil pe piață, acestea putând împiedica punerea în aplicare a sistemului MRV al Uniunii. |
| --- | --- |

(23)

Alte gaze cu efect se seră, alți factori cu efect nociv asupra climei sau alți poluanți atmosferici nu ar trebui să fie incluși în sistemul MRV al Uniunii în această etapă, pentru a se evita cerințele privind instalarea unui instrument de măsurare care nu este suficient de fiabil sau nu este disponibil pe piață, acestea putând împiedica punerea în aplicare a sistemului MRV al Uniunii.

| (24) | Convenția Internațională a OMI privind prevenirea poluării de către vapoare (MARPOL) prevede aplicarea obligatorie a EEDI pentru navele noi și a SEEMP pentru întreaga flotă de la nivel mondial. |
| --- | --- |

(24)

Convenția Internațională a OMI privind prevenirea poluării de către vapoare (MARPOL) prevede aplicarea obligatorie a EEDI pentru navele noi și a SEEMP pentru întreaga flotă de la nivel mondial.

| (25) | Pentru a se reduce la minimum sarcina administrativă pentru proprietarii și operatorii de nave, raportarea și publicarea informațiilor raportate ar trebui organizate anual. Aspectele de confidențialitate ar trebui să fie abordate prin restricționarea publicării informațiilor privind emisiile, consumul de combustibil și eficiența energetică limitate la valori medii anuale și la cifre agregate. Pentru a se asigura că protecția intereselor economice legitime care prevalează asupra interesului public în ceea ce privește declararea nu este subminată, ar trebui să se aplice la cererea societății, în cazuri excepționale, un nivel diferit de agregare a datelor. Datele raportate Comisiei ar trebui să fie completate de statistici, în măsura în care datele respective sunt relevante pentru dezvoltarea, producția și diseminarea statisticilor europene în conformitate cu Decizia 2012/504/UE a Comisiei (6). |
| --- | --- |

(25)

Pentru a se reduce la minimum sarcina administrativă pentru proprietarii și operatorii de nave, raportarea și publicarea informațiilor raportate ar trebui organizate anual. Aspectele de confidențialitate ar trebui să fie abordate prin restricționarea publicării informațiilor privind emisiile, consumul de combustibil și eficiența energetică limitate la valori medii anuale și la cifre agregate. Pentru a se asigura că protecția intereselor economice legitime care prevalează asupra interesului public în ceea ce privește declararea nu este subminată, ar trebui să se aplice la cererea societății, în cazuri excepționale, un nivel diferit de agregare a datelor. Datele raportate Comisiei ar trebui să fie completate de statistici, în măsura în care datele respective sunt relevante pentru dezvoltarea, producția și diseminarea statisticilor europene în conformitate cu Decizia 2012/504/UE a Comisiei (6).

| (26) | Verificarea de către verificatori acreditați ar trebui să garanteze că planurile de monitorizare și rapoartele privind emisiile sunt corecte și conforme cerințelor stabilite în prezentul regulament. Ca un element important pentru simplificarea verificării, verificatorii ar trebui să controleze credibilitatea datelor prin compararea datelor raportate cu datele estimate în baza datelor rezultate din monitorizarea navelor și pe caracteristicile navelor. Respectivele estimări ar putea fi furnizate de Comisie. Pentru a se asigura imparțialitatea, verificatorii ar trebui să fie entități juridice independente și competente și ar trebui să fie acreditați de organismele naționale de acreditare instituite în temeiul Regulamentului (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (7). |
| --- | --- |

(26)

Verificarea de către verificatori acreditați ar trebui să garanteze că planurile de monitorizare și rapoartele privind emisiile sunt corecte și conforme cerințelor stabilite în prezentul regulament. Ca un element important pentru simplificarea verificării, verificatorii ar trebui să controleze credibilitatea datelor prin compararea datelor raportate cu datele estimate în baza datelor rezultate din monitorizarea navelor și pe caracteristicile navelor. Respectivele estimări ar putea fi furnizate de Comisie. Pentru a se asigura imparțialitatea, verificatorii ar trebui să fie entități juridice independente și competente și ar trebui să fie acreditați de organismele naționale de acreditare instituite în temeiul Regulamentului (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (7).

| (27) | La bordul navelor ar trebui păstrat un document de conformitate emis de un verificator, pentru a se demonstra îndeplinirea cerințelor de monitorizare, raportare și verificare. Verificatorii ar trebui să informeze Comisia în privința emiterii acestor documente. |
| --- | --- |

(27)

La bordul navelor ar trebui păstrat un document de conformitate emis de un verificator, pentru a se demonstra îndeplinirea cerințelor de monitorizare, raportare și verificare. Verificatorii ar trebui să informeze Comisia în privința emiterii acestor documente.

| (28) | Pe baza experienței dobândite datorită unor sarcini similare în ceea ce privește siguranța maritimă, Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă (EMSA) ar trebui, în limitele mandatului său, să sprijine Comisia prin îndeplinirea anumitor atribuții. |
| --- | --- |

(28)

Pe baza experienței dobândite datorită unor sarcini similare în ceea ce privește siguranța maritimă, Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă (EMSA) ar trebui, în limitele mandatului său, să sprijine Comisia prin îndeplinirea anumitor atribuții.

| (29) | Asigurarea respectării cerințelor referitoare la sistemul MRV ar trebui să se bazeze pe instrumente existente, mai exact cele instituite în temeiul Directivei 2009/16/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8) și al Directivei 2009/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9), precum și pe informațiile referitoare la emiterea documentelor de conformitate. Documentul care confirmă că nava respectă cerințele de monitorizare și raportare ar trebui să fie adăugat pe lista certificatelor și a documentelor menționate în Anexa IV la Directiva 2009/16/CE. |
| --- | --- |

(29)

Asigurarea respectării cerințelor referitoare la sistemul MRV ar trebui să se bazeze pe instrumente existente, mai exact cele instituite în temeiul Directivei 2009/16/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8) și al Directivei 2009/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9), precum și pe informațiile referitoare la emiterea documentelor de conformitate. Documentul care confirmă că nava respectă cerințele de monitorizare și raportare ar trebui să fie adăugat pe lista certificatelor și a documentelor menționate în Anexa IV la Directiva 2009/16/CE.

| (30) | Statele membre ar trebui să facă eforturi să inspecteze navele care intră în porturile aflate sub jurisdicția lor și pentru care anumite informații solicitate privind documentul de conformitate nu sunt disponibile. |
| --- | --- |

(30)

Statele membre ar trebui să facă eforturi să inspecteze navele care intră în porturile aflate sub jurisdicția lor și pentru care anumite informații solicitate privind documentul de conformitate nu sunt disponibile.

| (31) | Nerespectarea dispozițiilor prezentului regulament ar trebui să fie sancționată. Statele membre ar trebui să stabilească regimul sancțiunilor. Sancțiunile respective ar trebui să aibă un caracter eficace, proporțional și disuasiv. |
| --- | --- |

(31)

Nerespectarea dispozițiilor prezentului regulament ar trebui să fie sancționată. Statele membre ar trebui să stabilească regimul sancțiunilor. Sancțiunile respective ar trebui să aibă un caracter eficace, proporțional și disuasiv.

| (32) | În cazul navelor care nu au respectat cerințele de monitorizare și raportare pentru două sau mai multe perioade de raportare consecutive și atunci când alte măsuri de asigurare a respectării nu au succes, ar trebui să se prevadă posibilitatea expulzării. Respectiva măsură ar trebui să se aplice astfel încât să permită rectificarea situației de neregularitate într-o perioadă de timp rezonabilă. |
| --- | --- |

(32)

În cazul navelor care nu au respectat cerințele de monitorizare și raportare pentru două sau mai multe perioade de raportare consecutive și atunci când alte măsuri de asigurare a respectării nu au succes, ar trebui să se prevadă posibilitatea expulzării. Respectiva măsură ar trebui să se aplice astfel încât să permită rectificarea situației de neregularitate într-o perioadă de timp rezonabilă.

| (33) | Statele membre care nu au porturi maritime pe teritoriul lor și care nu au nave care le arborează pavilionul și care se încadrează în domeniul de aplicare al prezentului regulament sau care și-au închis registrul național al navelor ar trebui să poată deroga de la dispozițiile din prezentul regulament referitoare la sancțiuni, atât timp cât nicio astfel de navă nu este sub pavilionul lor. |
| --- | --- |

(33)

Statele membre care nu au porturi maritime pe teritoriul lor și care nu au nave care le arborează pavilionul și care se încadrează în domeniul de aplicare al prezentului regulament sau care și-au închis registrul național al navelor ar trebui să poată deroga de la dispozițiile din prezentul regulament referitoare la sancțiuni, atât timp cât nicio astfel de navă nu este sub pavilionul lor.

| (34) | Sistemul MRV al Uniunii ar trebui să servească drept model pentru implementarea unui sistem MRV la nivel mondial. Este preferabil un sistem MRV la nivel mondial, deoarece ar putea fi considerat mai eficace datorită domeniului său de aplicare mai amplu. În acest context și pentru a se facilita elaborarea în cadrul OMI a regulilor internaționale pentru monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim, Comisia ar trebui să împărtășească în mod regulat informațiile relevante legate de punerea în aplicare a prezentului regulament cu OMI și cu alte organisme internaționale relevante și să transmită informații relevante către OMI. Când se ajunge la un acord asupra unui sistem MRV la nivel mondial, Comisia ar trebui să revizuiască sistemul MRV al Uniunii, în vederea alinierii acestuia la sistemul MRV la nivel mondial. |
| --- | --- |

(34)

Sistemul MRV al Uniunii ar trebui să servească drept model pentru implementarea unui sistem MRV la nivel mondial. Este preferabil un sistem MRV la nivel mondial, deoarece ar putea fi considerat mai eficace datorită domeniului său de aplicare mai amplu. În acest context și pentru a se facilita elaborarea în cadrul OMI a regulilor internaționale pentru monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim, Comisia ar trebui să împărtășească în mod regulat informațiile relevante legate de punerea în aplicare a prezentului regulament cu OMI și cu alte organisme internaționale relevante și să transmită informații relevante către OMI. Când se ajunge la un acord asupra unui sistem MRV la nivel mondial, Comisia ar trebui să revizuiască sistemul MRV al Uniunii, în vederea alinierii acestuia la sistemul MRV la nivel mondial.

| (35) | Pentru a se ține cont de regulile internaționale relevante și de standardele internaționale și europene, precum și de evoluțiile tehnologice și științifice, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește revizuirea anumitor aspecte tehnice legate de monitorizarea și raportarea emisiilor de CO2 generate de nave și specificarea mai în detaliu a regulilor pentru verificarea activităților și a metodelor pentru acreditarea verificatorilor. Este deosebit de important ca în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Comisia, atunci când pregătește și elaborează acte delegate, ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

(35)

Pentru a se ține cont de regulile internaționale relevante și de standardele internaționale și europene, precum și de evoluțiile tehnologice și științifice, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește revizuirea anumitor aspecte tehnice legate de monitorizarea și raportarea emisiilor de CO2 generate de nave și specificarea mai în detaliu a regulilor pentru verificarea activităților și a metodelor pentru acreditarea verificatorilor. Este deosebit de important ca în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Comisia, atunci când pregătește și elaborează acte delegate, ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

| (36) | În scopul asigurării unor condiții uniforme pentru utilizarea formatelor-cadru pentru monitorizarea emisiilor de CO2 și a altor informații relevante, pentru utilizarea sistemelor automatizate și a formatelor-cadru electronice pentru raportarea coerentă a emisiilor de CO2 și a altor informații relevante către Comisie și autoritățile statelor de pavilion implicate, pentru precizarea regulilor tehnice prin care se specifică parametrii aplicabili altor categorii de nave decât navele de pasageri, navele ro-ro și navele container, precum și pentru revizuirea parametrilor respectivi, ar trebui să se confere Comisiei competențe de executare. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (10). |
| --- | --- |

(36)

În scopul asigurării unor condiții uniforme pentru utilizarea formatelor-cadru pentru monitorizarea emisiilor de CO2 și a altor informații relevante, pentru utilizarea sistemelor automatizate și a formatelor-cadru electronice pentru raportarea coerentă a emisiilor de CO2 și a altor informații relevante către Comisie și autoritățile statelor de pavilion implicate, pentru precizarea regulilor tehnice prin care se specifică parametrii aplicabili altor categorii de nave decât navele de pasageri, navele ro-ro și navele container, precum și pentru revizuirea parametrilor respectivi, ar trebui să se confere Comisiei competențe de executare. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (10).

| (37) | Deoarece obiectivul prezentului regulament, și anume monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de CO2 generate de nave ca o primă fază a unei abordări etapizate pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, având în vedere caracterul internațional al transportului maritim, ci, date fiind amploarea și efectele, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este definit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului menționat. |
| --- | --- |

(37)

Deoarece obiectivul prezentului regulament, și anume monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de CO2 generate de nave ca o primă fază a unei abordări etapizate pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, având în vedere caracterul internațional al transportului maritim, ci, date fiind amploarea și efectele, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității astfel cum este definit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este definit la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului menționat.

| (38) | Dispozițiile de instituire a sistemului MRV ar trebui să fie în conformitate cu Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (11) și cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (12). |
| --- | --- |

(38)

Dispozițiile de instituire a sistemului MRV ar trebui să fie în conformitate cu Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (11) și cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (12).

| (39) | Prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la 1 iulie 2015, pentru a se garanta faptul că statele membre și părțile interesate relevante dispun de suficient timp pentru a lua măsurile necesare pentru aplicarea eficace a prezentului regulament înainte de începerea primei perioade de raportare, la 1 ianuarie 2018, |
| --- | --- |

(39)

Prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare la 1 iulie 2015, pentru a se garanta faptul că statele membre și părțile interesate relevante dispun de suficient timp pentru a lua măsurile necesare pentru aplicarea eficace a prezentului regulament înainte de începerea primei perioade de raportare, la 1 ianuarie 2018,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obiectul

Prezentul regulament stabilește reguli pentru monitorizarea, raportarea și verificarea cu precizie a emisiilor de dioxid de carbon (CO2) și a altor informații relevante obținute de la navele care sosesc, se află în interiorul, sau pleacă din porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru, în scopul promovării reducerii emisiilor de CO2 generate de transportul maritim într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor.

Articolul 2

Domeniul de aplicare

(1)   Prezentul regulament se aplică navelor cu un tonaj brut de peste 5 000 de tone, în ceea ce privește emisiile de CO2 generate în timpul călătoriilor lor de la ultimul lor port de escală la un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru și de la un port de escală aflat sub jurisdicția unui stat membru spre următorul lor port de escală, precum și în interiorul porturilor de escală aflate sub jurisdicția unui stat membru.

(2)   Prezentul regulament nu se aplică navelor de război, navelor auxiliare, navelor de pescuit sau de prelucrare a peștelui, navelor de lemn cu construcție primitivă, navelor care nu sunt propulsate prin mijloace mecanice sau navelor guvernamentale utilizate în scopuri necomerciale.

Articolul 3

Definiții

În scopul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „emisii de CO2” înseamnă eliberarea de CO2 în atmosferă de către nave; |
| --- | --- |

(a)

„emisii de CO2” înseamnă eliberarea de CO2 în atmosferă de către nave;

| (b) | „port de escală” înseamnă portul în care o navă se oprește pentru a încărca sau a descărca marfă sau pentru a îmbarca sau debarca pasageri; prin urmare, sunt excluse opririle cu scopul unic de a realimenta nava cu combustibil, de a obține provizii, de a înlocui echipajul, de a intra în doc uscat sau de a repara nava și/sau echipamentele acesteia, opririle în port din cauză că nava necesită asistență sau este în pericol, transferurile de la o navă la alta efectuate în afara porturilor, precum și opririle cu scopul unic de a se adăposti în condiții meteorologice nefavorabile sau necesare din cauza activităților de căutare și salvare; |
| --- | --- |

(b)

„port de escală” înseamnă portul în care o navă se oprește pentru a încărca sau a descărca marfă sau pentru a îmbarca sau debarca pasageri; prin urmare, sunt excluse opririle cu scopul unic de a realimenta nava cu combustibil, de a obține provizii, de a înlocui echipajul, de a intra în doc uscat sau de a repara nava și/sau echipamentele acesteia, opririle în port din cauză că nava necesită asistență sau este în pericol, transferurile de la o navă la alta efectuate în afara porturilor, precum și opririle cu scopul unic de a se adăposti în condiții meteorologice nefavorabile sau necesare din cauza activităților de căutare și salvare;

| (c) | „călătorie” înseamnă orice deplasare a unei nave care începe sau se termină într-un port de escală și servește scopului de a transporta pasageri sau mărfuri în scopuri comerciale; |
| --- | --- |

(c)

„călătorie” înseamnă orice deplasare a unei nave care începe sau se termină într-un port de escală și servește scopului de a transporta pasageri sau mărfuri în scopuri comerciale;

| (d) | „societate” înseamnă proprietarul unei nave, sau orice altă organizație sau persoană, precum administratorul sau navlositorul navei nude, care a preluat responsabilitatea pentru exploatarea navei de la proprietarul acesteia; |
| --- | --- |

(d)

„societate” înseamnă proprietarul unei nave, sau orice altă organizație sau persoană, precum administratorul sau navlositorul navei nude, care a preluat responsabilitatea pentru exploatarea navei de la proprietarul acesteia;

| (e) | „tonaj brut” (GT) înseamnă tonajul brut calculat în conformitate cu reglementările pentru măsurătorile de tonaj din anexa 1 la Convenția internațională privind măsurarea tonajului navelor, adoptată de Organizația Maritimă Internațională (OMI) la 23 iunie 1969 la Londra, sau orice altă convenție ulterioară; |
| --- | --- |

(e)

„tonaj brut” (GT) înseamnă tonajul brut calculat în conformitate cu reglementările pentru măsurătorile de tonaj din anexa 1 la Convenția internațională privind măsurarea tonajului navelor, adoptată de Organizația Maritimă Internațională (OMI) la 23 iunie 1969 la Londra, sau orice altă convenție ulterioară;

| (f) | „verificator” înseamnă o entitate juridică ce desfășoară activități de verificare și care este acreditată de un organism național de acreditare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 765/2008 și al prezentului regulament; |
| --- | --- |

(f)

„verificator” înseamnă o entitate juridică ce desfășoară activități de verificare și care este acreditată de un organism național de acreditare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 765/2008 și al prezentului regulament;

| (g) | „verificare” înseamnă activitățile desfășurate de un verificator pentru a evalua conformitatea documentelor transmise de societate cu cerințele prezentului regulament; |
| --- | --- |

(g)

„verificare” înseamnă activitățile desfășurate de un verificator pentru a evalua conformitatea documentelor transmise de societate cu cerințele prezentului regulament;

| (h) | „document de conformitate” înseamnă un document specific unei nave, emis unei companii de către un verificator, document care confirmă că acea nava respectă cerințele prezentului regulament pentru o anumită perioadă de raportare; |
| --- | --- |

(h)

„document de conformitate” înseamnă un document specific unei nave, emis unei companii de către un verificator, document care confirmă că acea nava respectă cerințele prezentului regulament pentru o anumită perioadă de raportare;

| (i) | „alte informații relevante ” înseamnă informații în ceea ce privește emisiile de CO2 generate de consumul de combustibili, transportul efectuat și la eficiența energetică a navelor, care permit analizarea tendințelor înregistrate referitoare la emisii și evaluarea performanțelor navelor; |
| --- | --- |

(i)

„alte informații relevante ” înseamnă informații în ceea ce privește emisiile de CO2 generate de consumul de combustibili, transportul efectuat și la eficiența energetică a navelor, care permit analizarea tendințelor înregistrate referitoare la emisii și evaluarea performanțelor navelor;

| (j) | „factor de emisie” înseamnă rata medie de emisii a unui gaz cu efect de seră raportată la datele de activitate ale unui flux de surse presupunând că oxidarea este completă în cazul arderii și a conversiei integrale pentru toate celelalte reacții chimice; |
| --- | --- |

(j)

„factor de emisie” înseamnă rata medie de emisii a unui gaz cu efect de seră raportată la datele de activitate ale unui flux de surse presupunând că oxidarea este completă în cazul arderii și a conversiei integrale pentru toate celelalte reacții chimice;

| (k) | „incertitudine” înseamnă un parametru, asociat rezultatului determinării unei cantități, care caracterizează dispersia valorilor care ar putea fi atribuite, în mod logic, cantității în cauză, incluzând efectele factorilor sistematici, precum și ale factorilor accidentali, exprimat în procente, și descrie un interval de încredere situat în jurul valorii medii care cuprinde 95 % din valorile sugerate, luând în considerare orice asimetrie a distribuției valorilor; |
| --- | --- |

(k)

„incertitudine” înseamnă un parametru, asociat rezultatului determinării unei cantități, care caracterizează dispersia valorilor care ar putea fi atribuite, în mod logic, cantității în cauză, incluzând efectele factorilor sistematici, precum și ale factorilor accidentali, exprimat în procente, și descrie un interval de încredere situat în jurul valorii medii care cuprinde 95 % din valorile sugerate, luând în considerare orice asimetrie a distribuției valorilor;

| (l) | „prudent” înseamnă că un set de ipoteze este definit în așa fel încât să se evite orice subestimare a emisiilor anuale sau orice supraestimare a distanțelor sau a cantităților de marfă transportate; |
| --- | --- |

(l)

„prudent” înseamnă că un set de ipoteze este definit în așa fel încât să se evite orice subestimare a emisiilor anuale sau orice supraestimare a distanțelor sau a cantităților de marfă transportate;

| (m) | „perioadă de raportare” înseamnă un an calendaristic în timpul căruia emisiile de CO2 trebuie monitorizate și raportate. În cazul călătoriilor care încep și se încheie în doi ani calendaristici diferiți, datele de monitorizare și raportare se înregistrează pentru primul an calendaristic în cauză; |
| --- | --- |

(m)

„perioadă de raportare” înseamnă un an calendaristic în timpul căruia emisiile de CO2 trebuie monitorizate și raportate. În cazul călătoriilor care încep și se încheie în doi ani calendaristici diferiți, datele de monitorizare și raportare se înregistrează pentru primul an calendaristic în cauză;

| (n) | „navă la dană” înseamnă o navă care este amarată sau ancorată în siguranță într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru în timp ce încarcă, descarcă sau efectuează o escală, incluzând perioada de timp petrecută atunci când nu este angajată în operațiuni de transport de mărfuri; |
| --- | --- |

(n)

„navă la dană” înseamnă o navă care este amarată sau ancorată în siguranță într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru în timp ce încarcă, descarcă sau efectuează o escală, incluzând perioada de timp petrecută atunci când nu este angajată în operațiuni de transport de mărfuri;

| (o) | „clasă de gheață” înseamnă notația atribuită navei de către autoritățile naționale competente ale statului de pavilion sau de o organizație recunoscută de statul respectiv, care indică faptul că nava a fost proiectată pentru navigarea în condiții de gheață pe mare. |
| --- | --- |

(o)

„clasă de gheață” înseamnă notația atribuită navei de către autoritățile naționale competente ale statului de pavilion sau de o organizație recunoscută de statul respectiv, care indică faptul că nava a fost proiectată pentru navigarea în condiții de gheață pe mare.

CAPITOLUL II

MONITORIZARE ȘI RAPORTARE

Secțiunea 1

PRINCIPII ȘI METODE PENTRU MONITORIZARE ȘI RAPORTARE

Articolul 4

Principii comune pentru monitorizare și raportare

(1)   În conformitate cu articolele 8-12, societățile monitorizează și raportează, pentru fiecare dintre navele pe care le dețin, parametrii relevanți în cursul unei perioade de raportare. Monitorizarea și raportarea de către societăți are loc în toate porturile aflate sub jurisdicția unui stat membru și pentru orice călătorie care începe sau se încheie într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru.

(2)   Monitorizarea și raportarea sunt complete și vizează emisiile de CO2 generate prin arderea combustibililor atât în timp ce navele se află pe mare, cât și în timp ce se află la dană. Societățile iau măsurile adecvate pentru a împiedica orice absență a datelor pentru perioada de raportare.

(3)   Monitorizarea și raportarea sunt coerente și comparabile în timp. În acest scop, societățile utilizează aceleași metode de monitorizare și seturi de date, care fac obiectul unor modificări evaluate de verificator.

(4)   Societățile obțin, înregistrează, compilează, analizează și documentează datele pentru monitorizare, inclusiv ipotezele, referințele, factorii de emisie și datele de activitate, într-un mod transparent care să permită reproducerea determinării emisiilor de CO2 de către verificator.

(5)   Societățile se asigură că determinarea emisiilor de CO2 nu este nici sistematic, nici intenționat inexactă. Societățile verifică și reduc orice sursă de inexactitate.

(6)   Societățile trebuie să creeze condițiile necesare pentru a asigura în mod rezonabil integritatea datelor referitoare la emisiile de CO2 care urmează a fi monitorizare și raportate.

(7)   În cadrul monitorizării și al raportării ulterioare, societățile fac eforturi pentru a ține cont de recomandările incluse în rapoartele de verificare emise în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) sau (4).

Articolul 5

Metode pentru monitorizarea emisiilor de CO2 și alte informații relevante

(1)   În sensul articolului 4 alineatele (1), (2) și (3), societățile determină emisiile de CO2 pentru fiecare dintre navele pe care le dețin, în conformitate cu oricare dintre metodele prezentate în anexa I, și monitorizează alte informații relevante, în conformitate cu regulile prevăzute în anexa II sau adoptate în temeiul respectivei anexe.

(2)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a modifica metodele prevăzute în anexa I și regulile menționate în anexa II, pentru a lua în considerare regulile internaționale relevante, precum și standardele internaționale și europene. Comisia este împuternicită, de asemenea, să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23 pentru a modifica anexele I și II în scopul de a perfecționa elementele metodelor de monitorizare prevăzute în anexele respective din perspectiva progreselor tehnologice și științifice.

Secțiunea 2

PLANUL DE MONITORIZARE

Articolul 6

Conținutul și transmiterea planului de monitorizare

(1)   Până la 31 august 2017, societățile transmit verificatorilor un plan de monitorizare pentru fiecare dintre navele pe care le dețin, indicând metoda aleasă pentru monitorizarea și raportarea emisiilor de CO2 și a altor informații relevante.

(2)   Fără a aduce atingere alineatului (1), în cazul navelor care intră sub incidența prezentului regulament pentru prima oară după 31 august 2017, societatea transmite verificatorului un plan de monitorizare, fără întârzieri nejustificate și în cel mult două luni de la prima escală a fiecărei nave într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru.

(3)   Planul de monitorizare constă într-o documentație completă și transparentă privind metoda de monitorizare a unei anumite nave și conține cel puțin următoarele elemente:

| (a) | identificarea și tipul navei, inclusiv denumirea navei, numărul de identificare OMI al navei, portul de înmatriculare sau portul de origine al navei și numele proprietarului navei; |
| --- | --- |

(a)

identificarea și tipul navei, inclusiv denumirea navei, numărul de identificare OMI al navei, portul de înmatriculare sau portul de origine al navei și numele proprietarului navei;

| (b) | numele societății și adresa, numărul de telefon și adresa de e-mail ale unei persoane de contact; |
| --- | --- |

(b)

numele societății și adresa, numărul de telefon și adresa de e-mail ale unei persoane de contact;

| (c) | o descriere a următoarelor surse de emisii de CO2 de la bordul navei: motoarele principale, motoarele auxiliare, turbinele cu gaz, cazanele și generatoarele de gaze inerte, precum și tipurile de combustibil utilizate; |
| --- | --- |

(c)

o descriere a următoarelor surse de emisii de CO2 de la bordul navei: motoarele principale, motoarele auxiliare, turbinele cu gaz, cazanele și generatoarele de gaze inerte, precum și tipurile de combustibil utilizate;

| (d) | o descriere a procedurilor, sistemelor și responsabilităților utilizate pentru actualizarea listei surselor de emisii de CO2 pentru perioada de raportare; |
| --- | --- |

(d)

o descriere a procedurilor, sistemelor și responsabilităților utilizate pentru actualizarea listei surselor de emisii de CO2 pentru perioada de raportare;

| (e) | o descriere a procedurilor utilizate pentru monitorizarea caracterului complet al listei călătoriilor; |
| --- | --- |

(e)

o descriere a procedurilor utilizate pentru monitorizarea caracterului complet al listei călătoriilor;

| (f) | o descriere a procedurilor de monitorizare a consumului de combustibil al navei, inclusiv:






  (i) | metoda aleasă dintre metodele prevăzute în anexa I pentru calcularea consumului de combustibil al fiecărei surse de emisii de CO2, inclusiv o descriere a instrumentului de măsurare utilizat, după caz; |
| --- | --- | --- |

(f)

o descriere a procedurilor de monitorizare a consumului de combustibil al navei, inclusiv:

(i)

metoda aleasă dintre metodele prevăzute în anexa I pentru calcularea consumului de combustibil al fiecărei surse de emisii de CO2, inclusiv o descriere a instrumentului de măsurare utilizat, după caz;

| (ii) | procedurile pentru măsurarea combustibilului alimentat și a combustibilului aflat deja în rezervoare, o descriere a instrumentelor de măsurare utilizate și a procedurilor de înregistrare, extragere, transmitere și stocare a informațiilor cu privire la măsurări, după caz; |
| --- | --- |

(ii)

procedurile pentru măsurarea combustibilului alimentat și a combustibilului aflat deja în rezervoare, o descriere a instrumentelor de măsurare utilizate și a procedurilor de înregistrare, extragere, transmitere și stocare a informațiilor cu privire la măsurări, după caz;

| (iii) | metoda aleasă pentru determinarea densității, după caz; |
| --- | --- |

(iii)

metoda aleasă pentru determinarea densității, după caz;

| (iv) | o procedură care să garanteze că incertitudinea totală corespunzătoare măsurărilor de combustibil îndeplinește cerințele prezentului regulament, cu referiri, ori de câte ori este posibil, la legislația națională, la clauzele din contractele cu clienții sau la standardele de precizie ale furnizorilor de combustibil; |
| --- | --- |

(iv)

o procedură care să garanteze că incertitudinea totală corespunzătoare măsurărilor de combustibil îndeplinește cerințele prezentului regulament, cu referiri, ori de câte ori este posibil, la legislația națională, la clauzele din contractele cu clienții sau la standardele de precizie ale furnizorilor de combustibil;

| (g) | factorii de emisie individuali utilizați pentru fiecare tip de combustibil sau, în cazul combustibililor alternativi, metodele de determinare a factorilor de emisie, inclusiv metodologia de eșantionare, metodele de analiză și o descriere a laboratoarelor utilizate cu acreditarea ISO 17025 a respectivelor laboratoare, dacă este cazul; |
| --- | --- |

(g)

factorii de emisie individuali utilizați pentru fiecare tip de combustibil sau, în cazul combustibililor alternativi, metodele de determinare a factorilor de emisie, inclusiv metodologia de eșantionare, metodele de analiză și o descriere a laboratoarelor utilizate cu acreditarea ISO 17025 a respectivelor laboratoare, dacă este cazul;

| (h) | o descriere a procedurilor utilizate pentru determinarea datelor de activitate pentru fiecare călătorie, inclusiv:






  (i) | procedurile, responsabilitățile și sursele de date pentru determinarea și înregistrarea distanței; |
| --- | --- | --- |

(h)

o descriere a procedurilor utilizate pentru determinarea datelor de activitate pentru fiecare călătorie, inclusiv:

(i)

procedurile, responsabilitățile și sursele de date pentru determinarea și înregistrarea distanței;

| (ii) | procedurile, responsabilitățile, formulele și sursele de date pentru determinarea și înregistrarea mărfurilor transportate și a numărului de pasageri, după caz; |
| --- | --- |

(ii)

procedurile, responsabilitățile, formulele și sursele de date pentru determinarea și înregistrarea mărfurilor transportate și a numărului de pasageri, după caz;

| (iii) | procedurile, responsabilitățile, formulele și sursele de date pentru determinarea și înregistrarea timpului petrecut pe mare între portul de plecare și portul de sosire; |
| --- | --- |

(iii)

procedurile, responsabilitățile, formulele și sursele de date pentru determinarea și înregistrarea timpului petrecut pe mare între portul de plecare și portul de sosire;

| (i) | o descriere a metodei care trebuie utilizată pentru a determina datele de substituție pentru completarea lipsei de date; și |
| --- | --- |

(i)

o descriere a metodei care trebuie utilizată pentru a determina datele de substituție pentru completarea lipsei de date; și

| (j) | o fișă de înregistrare a reviziilor în care să se înregistreze toate detaliile referitoare la istoricul reviziilor. |
| --- | --- |

(j)

o fișă de înregistrare a reviziilor în care să se înregistreze toate detaliile referitoare la istoricul reviziilor.

(4)   Planul de monitorizare poate conține, de asemenea, informații privind clasa de gheață a navei și/sau procedurile, responsabilitățile, formulele și sursele de date pentru determinarea și înregistrarea distanței parcurse și a timpului petrecut pe mare atunci când se navighează prin gheață.

(5)   Societățile utilizează planuri de monitorizare standardizate bazate pe formate-cadru. Aceste formate-cadru, inclusiv regulile tehnice pentru aplicarea lor uniformă, se stabilesc de către Comisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 24 alineatul (2).

Articolul 7

Modificarea planului de monitorizare

(1)   Societățile verifică regulat, cel puțin o dată pe an, dacă planul de monitorizare al unei nave reflectă natura și funcționarea navei și dacă metoda de monitorizare poate fi îmbunătățită.

(2)   Societățile modifică planul de monitorizare în oricare dintre următoarele situații:

| (a) | dacă se schimbă societatea; |
| --- | --- |

(a)

dacă se schimbă societatea;

| (b) | dacă apar noi emisii de CO2, generate de surse noi de emisii sau datorate utilizării de noi combustibili care nu au fost încă incluși în planul de monitorizare; |
| --- | --- |

(b)

dacă apar noi emisii de CO2, generate de surse noi de emisii sau datorate utilizării de noi combustibili care nu au fost încă incluși în planul de monitorizare;

| (c) | dacă schimbarea disponibilității datelor, ca urmare a utilizării unor noi tipuri de instrumente de măsură, a unor noi metode de eșantionare sau metode de analiză, ori din alte motive, poate afecta acuratețea determinării emisiilor de CO2; |
| --- | --- |

(c)

dacă schimbarea disponibilității datelor, ca urmare a utilizării unor noi tipuri de instrumente de măsură, a unor noi metode de eșantionare sau metode de analiză, ori din alte motive, poate afecta acuratețea determinării emisiilor de CO2;

| (d) | dacă datele obținute cu ajutorul metodei de monitorizare aplicate s-au dovedit a fi incorecte; |
| --- | --- |

(d)

dacă datele obținute cu ajutorul metodei de monitorizare aplicate s-au dovedit a fi incorecte;

| (e) | dacă oricare parte a planului de monitorizare este identificată ca nefiind în conformitate cu cerințele prezentului regulament, iar societatea trebuie să îl revizuiască, în conformitate cu articolul 13 alineatul (1). |
| --- | --- |

(e)

dacă oricare parte a planului de monitorizare este identificată ca nefiind în conformitate cu cerințele prezentului regulament, iar societatea trebuie să îl revizuiască, în conformitate cu articolul 13 alineatul (1).

(3)   Societățile notifică verificatorilor, fără întârzieri nejustificate, orice propunere de modificare a planului de monitorizare.

(4)   Modificările aduse planului de monitorizare în conformitate cu literele (b), (c) și (d) de la alineatul (2) din prezentul articol sunt supuse unei evaluări din partea verificatorului, în conformitate cu articolul 13 alineatul (1). În urma evaluării, verificatorul notifică societatea dacă modificările respective sunt conforme.

Secțiunea 3

MONITORIZAREA EMISIILOR DE CO2 ȘI ALTE INFORMAȚII RELEVANTE

Articolul 8

Monitorizarea activităților într-o perioadă de raportare

Începând cu 1 ianuarie 2018, pe baza planului de monitorizare evaluat în conformitate cu articolul 13 alineatul (1), societățile monitorizează emisiile de CO2 pentru fiecare navă, pentru fiecare călătorie și pentru fiecare an, prin aplicarea metodei corespunzătoare de determinare a emisiilor de CO2 dintre cele prezentate în anexa I partea B și prin calcularea emisiilor de CO2 în conformitate cu anexa I partea A.

Articolul 9

Monitorizarea per călătorie

(1)   Pe baza planului de monitorizare evaluat în conformitate cu articolul 13 alineatul (1), pentru fiecare navă care sosește sau pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și pentru fiecare călătorie înspre sau dinspre un astfel de port, societățile monitorizează, în conformitate cu anexa I partea A și cu anexa II partea A, următorii parametri:

| (a) | portul de pornire și portul de sosire, inclusiv data și ora plecării și sosirii; |
| --- | --- |

(a)

portul de pornire și portul de sosire, inclusiv data și ora plecării și sosirii;

| (b) | cantitatea și factorul de emisie pentru fiecare tip de combustibil consumat, în total; |
| --- | --- |

(b)

cantitatea și factorul de emisie pentru fiecare tip de combustibil consumat, în total;

| (c) | emisiile de CO2; |
| --- | --- |

(c)

emisiile de CO2;

| (d) | distanța parcursă; |
| --- | --- |

(d)

distanța parcursă;

| (e) | timpul petrecut pe mare; |
| --- | --- |

(e)

timpul petrecut pe mare;

| (f) | marfa transportată; |
| --- | --- |

(f)

marfa transportată;

| (g) | transportul efectuat. |
| --- | --- |

(g)

transportul efectuat.

Societățile pot monitoriza, de asemenea, informațiile referitoare la clasa de gheață a navei și la navigarea prin gheață, după caz.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1) din prezentul articol și fără a aduce atingere articolului 10, o societate este exonerată de obligația de a monitoriza informațiile prevăzute la alineatul (1) din prezentul articol pentru fiecare călătorie în ceea ce privește o anumită navă, în cazul în care:

| (a) | toate călătoriile navei în cursul perioadei de raportare încep sau se încheie într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru; și |
| --- | --- |

(a)

toate călătoriile navei în cursul perioadei de raportare încep sau se încheie într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru; și

| (b) | nava, în conformitate cu programul său, efectuează peste 300 de călătorii în cursul perioadei de raportare. |
| --- | --- |

(b)

nava, în conformitate cu programul său, efectuează peste 300 de călătorii în cursul perioadei de raportare.

Articolul 10

Monitorizarea per an

Pe baza planului de monitorizare evaluat în conformitate cu articolul 13 alineatul (1), pentru fiecare navă și pentru fiecare an calendaristic, societățile monitorizează, în conformitate cu anexa I partea A și cu anexa II partea B, următorii parametri:

| (a) | cantitatea și factorul de emisie pentru fiecare tip de combustibil consumat, per total; |
| --- | --- |

(a)

cantitatea și factorul de emisie pentru fiecare tip de combustibil consumat, per total;

| (b) | emisiile de CO2 agregate totale generate în domeniul de aplicare a prezentului regulament; |
| --- | --- |

(b)

emisiile de CO2 agregate totale generate în domeniul de aplicare a prezentului regulament;

| (c) | emisiile de CO2 agregate generate din toate călătoriile între porturi aflate sub jurisdicția unui stat membru; |
| --- | --- |

(c)

emisiile de CO2 agregate generate din toate călătoriile între porturi aflate sub jurisdicția unui stat membru;

| (d) | emisiile de CO2 agregate generate din toate călătoriile care au început din porturi aflate sub jurisdicția unui stat membru; |
| --- | --- |

(d)

emisiile de CO2 agregate generate din toate călătoriile care au început din porturi aflate sub jurisdicția unui stat membru;

| (e) | emisiile de CO2 agregate generate din toate călătoriile spre porturi aflate sub jurisdicția unui stat membru; |
| --- | --- |

(e)

emisiile de CO2 agregate generate din toate călătoriile spre porturi aflate sub jurisdicția unui stat membru;

| (f) | emisiile de CO2 generate în interiorul porturilor aflate sub jurisdicția unui stat membru, la dană; |
| --- | --- |

(f)

emisiile de CO2 generate în interiorul porturilor aflate sub jurisdicția unui stat membru, la dană;

| (g) | distanța totală parcursă; |
| --- | --- |

(g)

distanța totală parcursă;

| (h) | timpul total petrecut pe mare; |
| --- | --- |

(h)

timpul total petrecut pe mare;

| (i) | transportul total efectuat; |
| --- | --- |

(i)

transportul total efectuat;

| (j) | eficiența energetică medie. |
| --- | --- |

(j)

eficiența energetică medie.

Societățile pot monitoriza informațiile referitoare la clasa de gheață a navei și la navigarea prin gheață, după caz.

Societățile pot, de asemenea, să monitorizeze consumul de combustibil și emisiile de CO2, făcând diferențierea pe baza altor criterii definite în planul de monitorizare.

Secțiunea 4

RAPORTARE

Articolul 11

Conținutul raportului privind emisiile

(1)   Începând din 2019, până la data de 30 aprilie a fiecărui an, societățile transmit Comisiei și autorităților statelor de pavilion în cauză un raport privind emisiile referitor la emisiile de CO2 și la alte informații relevante pentru întreaga perioadă de raportare și pentru fiecare navă aflată în responsabilitatea lor, raport care a fost verificat și considerat ca fiind satisfăcător de către un verificator, în conformitate cu articolul 13.

(2)   Atunci când se schimbă societatea, noua societate se asigură că fiecare navă aflată în responsabilitatea sa respectă cerințele prezentului regulament pe întreaga perioadă de raportare în care preia responsabilitatea pentru nava în cauză.

(3)   În raportul privind emisiile, societățile includ următoarele informații:

| (a) | datele de identificare a navei și a societății, inclusiv:






  (i) | denumirea navei; |
| --- | --- | --- |

(a)

datele de identificare a navei și a societății, inclusiv:

(i)

denumirea navei;

| (ii) | numărul de identificare OMI; |
| --- | --- |

(ii)

numărul de identificare OMI;

| (iii) | portul de înmatriculare sau portul de origine; |
| --- | --- |

(iii)

portul de înmatriculare sau portul de origine;

| (iv) | clasa de gheață a navei, dacă aceasta este menționată în planul de monitorizare; |
| --- | --- |

(iv)

clasa de gheață a navei, dacă aceasta este menționată în planul de monitorizare;

| (v) | eficiența tehnică a navei [Indicele eficienței energetice de proiectare (EEDI) sau valoarea estimată a indicelui (EIV) în conformitate cu Rezoluția MEPC.215 (63) a OMI, după caz]; |
| --- | --- |

(v)

eficiența tehnică a navei [Indicele eficienței energetice de proiectare (EEDI) sau valoarea estimată a indicelui (EIV) în conformitate cu Rezoluția MEPC.215 (63) a OMI, după caz];

| (vi) | numele proprietarului navei; |
| --- | --- |

(vi)

numele proprietarului navei;

| (vii) | adresa proprietarului navei și locul principal de desfășurare a activității acestuia; |
| --- | --- |

(vii)

adresa proprietarului navei și locul principal de desfășurare a activității acestuia;

| (viii) | denumirea societății (dacă este diferită de proprietarul navei); |
| --- | --- |

(viii)

denumirea societății (dacă este diferită de proprietarul navei);

| (ix) | adresa societății (dacă este diferită de a proprietarului navei) și locul principal de desfășurare a activității acesteia; |
| --- | --- |

(ix)

adresa societății (dacă este diferită de a proprietarului navei) și locul principal de desfășurare a activității acesteia;

| (x) | adresa, numărul de telefon și adresa de e-mail ale unei persoane de contact; |
| --- | --- |

(x)

adresa, numărul de telefon și adresa de e-mail ale unei persoane de contact;

| (b) | identitatea verificatorului care a evaluat raportul privind emisiile; |
| --- | --- |

(b)

identitatea verificatorului care a evaluat raportul privind emisiile;

| (c) | informații privind metoda de monitorizare utilizată și nivelul de incertitudine aferent; |
| --- | --- |

(c)

informații privind metoda de monitorizare utilizată și nivelul de incertitudine aferent;

| (d) | rezultatele monitorizării anuale a parametrilor în conformitate cu articolul 10. |
| --- | --- |

(d)

rezultatele monitorizării anuale a parametrilor în conformitate cu articolul 10.

Articolul 12

Formatul raportului privind emisiile

(1)   Raportul privind emisiile se transmite cu ajutorul unor sisteme automatizate și al unor formate pentru schimbul de date, inclusiv al unor formate-cadru electronice.

(2)   Prin intermediul unor acte de punere în aplicare, Comisia stabilește regulile tehnice prin care se stabilește formatul pentru schimbul de date, inclusiv formatele-cadru electronice. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 24 alineatul (2).

CAPITOLUL III

VERIFICARE ȘI ACREDITARE

Articolul 13

Domeniul activităților de verificare și raportul de verificare

(1)   Verificatorul evaluează conformitatea planului de monitorizare cu cerințele prevăzute la articolele 6 și 7. În cazul în care evaluarea efectuată de către verificator identifică neconformități cu cerințele menționate, societatea respectivă își revizuiește planul de monitorizare în consecință și transmite planul revizuit pentru evaluarea finală de către verificator înainte de începerea perioadei de raportare. Societatea stabilește de comun acord cu verificatorul calendarul necesar pentru introducerea respectivelor revizuiri. Calendarul respectiv nu poate depăși, în nici un caz, data la care începe perioada de raportare.

(2)   Verificatorul evaluează conformitatea raportului privind emisiile cu cerințele prevăzute la articolele 8-12 și în anexele I și II.

In special, verificatorul evaluează dacă emisiile de CO2 și celelalte informații relevante incluse în raportul privind emisiile au fost determinate în conformitate cu articolele 8, 9 și 10 și cu planul de monitorizare.

(3)   În cazul în care verificatorul, oferind asigurare rezonabilă, concluzionează în evaluarea de verificare că raportul privind emisiile nu conține inexactități materiale, verificatorul emite un raport de verificare în care declară că raportul privind emisiile a fost considerat satisfăcător în urma verificării. Raportul de verificare precizează toate aspectele relevante pentru activitatea desfășurată de verificator.

(4)   În cazul în care concluzia evaluării de verificare este că raportul privind emisiile conține inexactități sau neregularități în raport cu cerințele prezentului regulament, verificatorul informează în timp util societatea în legătură cu acest lucru. Societatea corectează în acest caz inexactitățile sau neregularitățile, astfel încât să permită finalizarea la timp a procesului de verificare și transmite verificatorului raportul privind emisiile revizuit și orice altă informație necesară pentru corectarea neregularităților identificate. În raportul său de verificare, verificatorul declară dacă inexactitățile sau neregularitățile identificate în timpul evaluării de verificare au fost corectate de societate. În cazul în care inexactitățile sau neregularitățile comunicate nu au fost corectate și acestea, în mod individual sau cumulate, conduc la inexactități materiale, verificatorul emite un raport de verificare în care declară că raportul privind emisiile nu respectă prezentul regulament.

Articolul 14

Obligații generale și principii pentru verificatori

(1)   Verificatorul este independent de societate sau de operatorul navei și desfășoară activitățile impuse prin prezentul regulament în interes public. În acest scop, nici verificatorul, nici o altă parte a aceleiași entități juridice nu poate fi o societate, un operator de navă sau un proprietar al unei societăți și nu poate fi deținut de aceștia și nici nu are cu societatea în cauză relații care ar putea să îi afecteze independența și imparțialitatea.

(2)   Când efectuează verificarea raportului privind emisiile și a procedurilor de monitorizare aplicate de societate, verificatorul evaluează fiabilitatea, credibilitatea și acuratețea sistemelor de monitorizare și a datelor și informațiilor raportate referitoare la emisiile de CO2, în special:

| (a) | atribuirea consumului de combustibil la călătorii; |
| --- | --- |

(a)

atribuirea consumului de combustibil la călătorii;

| (b) | datele privind consumul de combustibil care au fost incluse în raport, precum și măsurile și calculele aferente; |
| --- | --- |

(b)

datele privind consumul de combustibil care au fost incluse în raport, precum și măsurile și calculele aferente;

| (c) | selectarea și utilizarea factorilor de emisie; |
| --- | --- |

(c)

selectarea și utilizarea factorilor de emisie;

| (d) | calculele care au dus la determinarea emisiilor de CO2 totale; |
| --- | --- |

(d)

calculele care au dus la determinarea emisiilor de CO2 totale;

| (e) | calculele care au dus la determinarea eficienței energetice. |
| --- | --- |

(e)

calculele care au dus la determinarea eficienței energetice.

(3)   Verificatorul ia în considerare numai rapoartele privind emisiile transmise în conformitate cu articolul 12, atunci când datele și informațiile fiabile și credibile permit determinarea cu un grad rezonabil de certitudine a emisiilor de CO2 și cu condiția să fie îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | datele raportate sunt coerente, având în vedere datele estimate bazate pe datele rezultate din monitorizarea navelor și pe caracteristicile navelor, cum ar fi puterea instalată a motorului; |
| --- | --- |

(a)

datele raportate sunt coerente, având în vedere datele estimate bazate pe datele rezultate din monitorizarea navelor și pe caracteristicile navelor, cum ar fi puterea instalată a motorului;

| (b) | datele raportate nu conțin neconcordanțe, mai ales când se compară volumul total al combustibilului achiziționat anual de fiecare navă cu consumul agregat de combustibil din timpul călătoriilor; |
| --- | --- |

(b)

datele raportate nu conțin neconcordanțe, mai ales când se compară volumul total al combustibilului achiziționat anual de fiecare navă cu consumul agregat de combustibil din timpul călătoriilor;

| (c) | colectarea datelor s-a efectuat în conformitate cu regulile aplicabile; și |
| --- | --- |

(c)

colectarea datelor s-a efectuat în conformitate cu regulile aplicabile; și

| (d) | înregistrările relevante ale navei sunt complete și coerente. |
| --- | --- |

(d)

înregistrările relevante ale navei sunt complete și coerente.

Articolul 15

Proceduri de verificare

(1)   Verificatorul identifică potențialele riscuri legate de procesul de monitorizare și raportare, prin compararea emisiilor de CO2 raportate cu datele estimate bazate pe datele rezultate din monitorizarea navelor și pe caracteristicile navelor, cum ar fi puterea instalată a motorului. Dacă se constată abateri semnificative, verificatorul efectuează analize suplimentare.

(2)   Verificatorul identifică potențialele riscuri legate de diferitele etape de calcul, revizuind toate sursele de date și metodologiile utilizate.

(3)   Verificatorul ia în considerare orice metodă eficace de control a riscurilor aplicată de societate pentru a reduce nivelurile de incertitudine, coroborat cu acuratețea specifică metodelor de monitorizare utilizate.

(4)   Societatea furnizează verificatorului orice informație suplimentară care îi permite să desfășoare procedurile de verificare. În timpul procesului de verificare, verificatorul poate efectua controale la fața locului pentru a determina fiabilitatea datelor și a informațiilor raportate.

(5)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23, în vederea precizării mai detaliate a regulilor privind activitățile de verificare menționate în prezentul regulament Atunci când adoptă aceste acte, Comisia ia în considerare elementele prevăzute în anexa III partea A. Regulile stabilite prin respectivele acte delegate se bazează pe principiile referitoare la verificare prevăzute la articolul 14 și pe standardele relevante acceptate la nivel internațional.

Articolul 16

Acreditarea verificatorilor

(1)   Verificatorii care evaluează planurile de monitorizare și rapoartele privind emisiile și care emit rapoartele de verificare și documentele de conformitate menționate în prezentul regulament sunt acreditați pentru activități din domeniul de aplicare al prezentului regulament de către un organism național de acreditare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 765/2008.

(2)   În absența unor dispoziții specifice în prezentul regulament referitoare la acreditarea verificatorilor, se aplică dispozițiile relevante din Regulamentul (CE) nr. 765/2008.

(3)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 23, pentru a preciza detaliat metodele pentru acreditarea verificatorilor. Atunci când adoptă aceste acte, Comisia ia în considerare elementele prevăzute în anexa III partea B. Metodele de acreditare a verificatorilor prevăzute de respectivele acte delegate se bazează pe principiile referitoare la verificare prevăzute la articolul 14 și pe standardele relevante acceptate la nivel internațional.

CAPITOLUL IV

CONFORMITATE ȘI PUBLICAREA INFORMAȚIILOR

Articolul 17

Documentul de conformitate

(1)   Atunci când raportul privind emisiile îndeplinește cerințele prevăzute la articolele 11-15 și pe cele din anexele I și II, pe baza raportului de verificare, verificatorul emite un document de conformitate pentru nava în cauză.

(2)   Documentul de conformitate include următoarele informații:

| (a) | identitatea navei (numele, numărul de identificare OMI și portul de înmatriculare sau portul de origine); |
| --- | --- |

(a)

identitatea navei (numele, numărul de identificare OMI și portul de înmatriculare sau portul de origine);

| (b) | numele, adresa și locul principal de desfășurare a activității pentru proprietarul navei; |
| --- | --- |

(b)

numele, adresa și locul principal de desfășurare a activității pentru proprietarul navei;

| (c) | identitatea verificatorului; |
| --- | --- |

(c)

identitatea verificatorului;

| (d) | data emiterii documentului de conformitate, perioada de valabilitate a acestuia și perioada de raportare la care se referă. |
| --- | --- |

(d)

data emiterii documentului de conformitate, perioada de valabilitate a acestuia și perioada de raportare la care se referă.

(3)   Documentele de conformitate sunt considerate valabile timp de 18 luni de la sfârșitul perioadei de raportare.

(4)   Verificatorul informează neîntârziat Comisia și autoritatea statului de pavilion cu privire la emiterea oricărui document de conformitate. Verificatorul transmite informațiile menționate la alineatul (2) cu ajutorul sistemelor automatizate și al formatelor pentru schimbul de date, inclusiv al unor formate-cadru electronice.

(5)   Prin acte de punere în aplicare, Comisia stabilește regulile tehnice referitoare la formatul pentru schimbul de date, inclusiv formatele-cadru electronice. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 24 alineatul (2).

Articolul 18

Obligația de a păstra un document de conformitate valabil la bord

Până la data de 30 iunie a anului următor sfârșitului unei perioade de raportare, navele care sosesc în, se află în, sau pleacă dintr-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru și care au efectuat călătorii în perioada de raportare respectivă păstrează la bord un document de conformitate valabil.

Articolul 19

Respectarea cerințelor de monitorizare și raportare și inspecții

(1)   Pe baza informațiilor publicate în conformitate cu articolul 21 alineatul (1), fiecare stat membru ia toate măsurile necesare pentru a asigura respectarea de către navele care arborează pavilionul său a cerințelor de monitorizare și raportare prevăzute la articolele 8-12. Statele membre iau în considerare faptul că pentru nava în cauză a fost emis un document de conformitate, în conformitate cu articolul 17 alineatul (4), drept dovadă a acestei conformități.

(2)   Fiecare stat membru se asigură că orice inspecție a unei nave într-un port aflat sub jurisdicția sa efectuată în conformitate cu Directiva 2009/16/CE include verificarea prezenței la bordul navei a unui document de conformitate valabil.

(3)   Pentru fiecare navă pentru care nu sunt disponibile informațiile menționate la articolul 21 alineatul (2) literele (i) și (j) și care a intrat într-un port aflat sub jurisdicția unui stat membru, respectivul stat membru poate să verifice dacă este prezent la bord un document de conformitate valabil.

Articolul 20

Sancțiuni, schimb de informații și ordin de expulzare

(1)   Statele membre stabilesc regimul sancțiunilor aplicabile pentru nerespectarea cerințelor de monitorizare și raportare prevăzute la articolele 8-12 și iau toate măsurile necesare pentru a garanta aplicarea respectivelor sancțiuni. Sancțiunile prevăzute sunt eficace, proporționale și disuasive. Statele membre notifică Comisiei dispozițiile respective până la 1 iulie 2017 și notifică acesteia, neîntârziat, orice modificare ulterioară a respectivelor dispoziții.

(2)   Statele membre stabilesc un schimb de informații eficace și o cooperare eficace între autoritățile naționale responsabile pentru asigurarea respectării cerințelor de monitorizare și raportare sau, după caz, între autoritățile naționale însărcinate să aplice procedurile de sancționare. Procedurile naționale de sancționare aplicate împotriva unei anumite nave de oricare dintre statele membre sunt notificate Comisiei, Agenției Europene pentru Siguranță Maritimă (EMSA), celorlalte state membre și statului de pavilion în cauză.

(3)   În cazul navelor care nu au respectat cerințele de monitorizare și raportare pentru două sau mai multe perioade de raportare consecutive și în cazul în care alte măsuri de executare nu au asigurat respectarea acestora, autoritatea competentă a statului membru din portul de intrare poate emite un ordin de expulzare care este notificat Comisiei, EMSA, celorlalte state membre și statului de pavilion în cauză. Ca urmare a emiterii unui astfel de ordin de expulzare, orice stat membru refuză intrarea navei respective în oricare dintre porturile sale până când societatea nu îndeplinește cerințele de monitorizare și raportare în conformitate cu articolele 11 și 18. Respectarea acelor cerințe este confirmată prin notificarea unui document de conformitate valabil către autoritatea națională competentă care a emis ordinul de expulzare. Prezentul alineat nu aduce atingere normelor maritime internaționale aplicabile în cazul navelor aflate în primejdie.

(4)   Proprietarul sau operatorul unei nave sau reprezentantul său în statele membre au dreptul la o cale de atac eficientă în fața unei instanțe sau a unui tribunal împotriva ordinului de expulzare și este informat în mod corespunzător în acest sens de către autoritatea competentă a statului membru din portul de intrare. Statele membre stabilesc și mențin proceduri corespunzătoare în acest scop.

(5)   Orice stat membru care nu are porturi maritime pe teritoriul său și care și-a închis registrul național al navelor sau nu are nave care arborează pavilionul său, dintre cele care intră sub incidența prezentului regulament, poate deroga de la dispozițiile prezentului articol, câtă vreme nici o astfel de navă nu arborează pavilionul său. Orice stat membru care intenționează să se prevaleze de derogarea menționată, informează Comisia până la 1 iulie 2015. Orice modificare ulterioară se comunică de asemenea Comisiei.

Articolul 21

Publicarea informațiilor și raportarea de către Comisie

(1)   Până la data de 30 iunie a fiecărui an, Comisia pune la dispoziția publicului datele privind emisiile de CO2 raportate în conformitate cu articolul 11, precum și informațiile prevăzute la alineatul (2) din prezentul articol.

(2)   În cadrul informațiilor puse la dispoziția publicului, Comisia include următoarele:

| (a) | identitatea navei (denumirea, numărul de identificare OMI și portul de înmatriculare sau portul de origine); |
| --- | --- |

(a)

identitatea navei (denumirea, numărul de identificare OMI și portul de înmatriculare sau portul de origine);

| (b) | eficiența tehnică a navei (EEDI sau EIV, după caz); |
| --- | --- |

(b)

eficiența tehnică a navei (EEDI sau EIV, după caz);

| (c) | emisiile de CO2 anuale; |
| --- | --- |

(c)

emisiile de CO2 anuale;

| (d) | consumul total anual de combustibil pentru călătorii; |
| --- | --- |

(d)

consumul total anual de combustibil pentru călătorii;

| (e) | consumul mediu anual de combustibil și emisiile medii anuale de CO2 per distanță parcursă în cazul călătoriilor; |
| --- | --- |

(e)

consumul mediu anual de combustibil și emisiile medii anuale de CO2 per distanță parcursă în cazul călătoriilor;

| (f) | consumul mediu anual de combustibil și emisiile medii anuale de CO2 per distanță parcursă și marfa transportată în cazul călătoriilor; |
| --- | --- |

(f)

consumul mediu anual de combustibil și emisiile medii anuale de CO2 per distanță parcursă și marfa transportată în cazul călătoriilor;

| (g) | timpul anual total petrecut pe mare în cazul călătoriilor; |
| --- | --- |

(g)

timpul anual total petrecut pe mare în cazul călătoriilor;

| (h) | metoda pentru monitorizare aplicată; |
| --- | --- |

(h)

metoda pentru monitorizare aplicată;

| (i) | data emiterii și data expirării documentului de conformitate; |
| --- | --- |

(i)

data emiterii și data expirării documentului de conformitate;

| (j) | identitatea verificatorului care a evaluat raportul privind emisiile. |
| --- | --- |

(j)

identitatea verificatorului care a evaluat raportul privind emisiile.

| (k) | orice alte informații monitorizate și raportate în mod voluntar în conformitate cu articolul 10. |
| --- | --- |

(k)

orice alte informații monitorizate și raportate în mod voluntar în conformitate cu articolul 10.

(3)   În cazul în care, ca urmare a unor circumstanțe specifice, declararea unei categorii de date agregate în conformitate cu alineatul (2) care nu se referă la emisii de CO2 ar submina cu titlu excepțional protecția intereselor comerciale care merită să fie protejate ca interes economic legitim care prevalează asupra interesului public în ceea ce privește declararea în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (13), se aplică în mod specific datelor respective, la cererea societății, un nivel diferit de agregare, astfel încât să se protejeze astfel de interese. Dacă nu este posibilă aplicarea unui nivel diferit de agregare, Comisia nu pune la dispoziția publicului informațiile respective.

(4)   Comisia publică un raport anual privind emisiile de CO2 și alte informații relevante provenite din sectorul transportului maritim, inclusiv rezultate agregate și explicate, cu scopul de a informa publicul și de a permite evaluarea emisiilor de CO2 și a eficienței energetice a transportului maritim, în funcție de mărime, tip de nave, activitate sau orice altă categorie considerată relevantă.

(5)   Comisia evaluează la fiecare doi ani impactul general al sectorului transportului maritim asupra climei globale, inclusiv prin intermediul emisiilor altele decât cele de CO2 sau al efectelor acestora.

(6)   În limitele mandatului său, EMSA sprijină Comisia în activitatea sa de respectare a prezentului articol și a articolelor 12 și17 din prezentul regulament, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1406/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (14).

CAPITOLUL V

COOPERARE INTERNAȚIONALĂ

Articolul 22

Cooperare internațională

(1)   Comisia informează periodic OMI și alte organisme internaționale relevante în privința punerii în aplicare a prezentului regulament fără a aduce atingere repartizării competențelor sau procedurilor de adoptare a deciziilor, astfel cum se prevede în tratate.

(2)   Comisia și, după caz, statele membre mențin schimbul tehnic cu țări terțe, în special dezvoltarea în continuare a metodelor de monitorizare, organizarea raportării și verificarea rapoartelor privind emisiile.

(3)   În cazul în care se convine cu privire la un acord internațional privind un sistem global de monitorizare, raportare și verificareprivind emisiile de gaze cu efect de seră sau privind adoptarea unor măsuri la nivel mondial pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim, Comisia revizuiește prezentul regulament și, dacă este oportun, propune modificarea prezentului regulament pentru a asigura alinierea cu acordul internațional respectiv.

CAPITOLUL VI

COMPETENȚE DELEGATE ȘI DE EXECUTARE ȘI DISPOZIȚII FINALE

Articolul 23

Exercitarea delegării de competențe

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol. Este deosebit de important ca, înainte de adoptarea actelor delegate respective, Comisia să urmeze practica curentă și să desfășoare consultări cu experți, inclusiv cu experții din statele membre.

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 5 alineatul (2), la articolul 15 alineatul (5) și la articolul 16 alineatul (3) se conferă Comisiei pe o perioadă de cinci ani de la 1 iulie 2015. Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 5 alineatul (2), la articolul 15 alineatul (5) și la articolul 16 alineatul (3) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în respectiva decizie. Decizia produce efecte din ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate aflate deja în vigoare.

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 5 alineatul (2), al articolului 15 alineatul (5) și al articolului 16 alineatul (3) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Această perioadă se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 24

Procedura comitetului

(1)   Comisia este sprijinită de comitetul înființat în temeiul articolului 26 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (15). Respectivul comitet reprezintă un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. În cazul în care comitetul nu emite un aviz, Comisia nu adoptă proiectul de act de punere în aplicare și se aplică articolul 5 alineatul (4) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Articolul 25

Modificarea Directivei 2009/16/CE

Următorul punct se adaugă în lista stabilită în anexa IV la Directiva 2009/16/CE:

| „(50) | Document de conformitate emis în temeiul Regulamentului (UE) 2015/... (16) al Parlamentului European și al Consiliului din (17) privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE. |
| --- | --- |

„(50)

Document de conformitate emis în temeiul Regulamentului (UE) 2015/... (16) al Parlamentului European și al Consiliului din (17) privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE.

Articolul 26

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare la 1 iulie 2015.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, ....

Pentru Parlamentul European

Președintele

...

Pentru Consiliu

Președintele

...

---

(1)  JO C 67, 6.3.2014, p. 170.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 16 aprilie 2014 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Poziția în primă lectură a Consiliului din 5 martie 2015. Poziția Parlamentului European din ....

2

(3)  Directiva 2009/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 de modificare a Directivei 2003/87/CE în vederea îmbunătățirii și extinderii sistemului comunitar de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră (JO L 140, 5.6.2009, p. 63).

3

(4)  Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind efortul statelor membre de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră astfel încât să respecte angajamentele Comunității de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020 (JO L 140, 5.6.2009, p. 136).

4

(5)  Decizia nr. 1386/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2020 „O viață bună, în limitele planetei noastre” (JO L 354, 28.12.2013, p. 171).

5

(6)  Decizia 2012/504/UE a Comisiei din 17 septembrie 2012 privind Eurostat (JO L 251, 18.9.2012, p. 49).

6

(7)  Regulamentul (CE) nr. 765/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 de stabilire a cerințelor de acreditare și de supraveghere a pieței în ceea ce privește comercializarea produselor și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 339/93 (JO L 218, 13.8.2008, p. 30).

7

(8)  Directiva 2009/16/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind controlul statului portului (JO L 131, 28.5.2009, p. 57).

8

(9)  Directiva 2009/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind respectarea obligațiilor statelor de pavilion (JO L 131, 28.5.2009, p. 132).

9

(10)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

10

(11)  Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (JO L 281, 23.11.1995, p. 31).

11

(12)  Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (JO L 8, 12.1.2001, p. 1).

12

(13)  Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 septembrie 2006 privind aplicarea, pentru instituțiile și organismele comunitare, a dispozițiilor Convenției de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în domeniul mediului (JO L 264, 25.9.2006, p. 13).

13

(14)  Regulamentul (CE) nr. 1406/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 iunie 2002 de instituire a unei Agenții Europene pentru Siguranță Maritimă (JO L 208, 5.8.2002, p. 1).

14

(15)  Regulamentul (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice și de abrogare a Deciziei nr. 280/2004/CE (JO L 165, 18.6.2013, p. 13).

15

(16)  JO ...”

16

(17)  Numărul și data prezentului regulament în text precum și o notă de subsol cu titlul complet și referința JO.

17

---

ANEXA I

Metode pentru monitorizarea emisiilor de CO2

A.   CALCULAREA EMISIILOR DE CO2 (ARTICOLUL 9)

În scopul calculării emisiilor de CO2, societățile aplică următoarea formulă:

| | consum de combustibil × factor de emisie |
| --- | --- |

consum de combustibil × factor de emisie

| | Consumul de combustibil include combustibilul consumat de motoarele principale, de motoarele auxiliare, de turbinele cu gaz, de cazane și de generatoarele de gaze inerte. |
| --- | --- |

Consumul de combustibil include combustibilul consumat de motoarele principale, de motoarele auxiliare, de turbinele cu gaz, de cazane și de generatoarele de gaze inerte.

| | Consumul de combustibil la dană în interiorul porturilor se calculează separat. |
| --- | --- |

Consumul de combustibil la dană în interiorul porturilor se calculează separat.

În principiu, se utilizează valorile implicite pentru factorii de emisie ai combustibililor, cu excepția cazului în care societatea decide să utilizeze datele privind calitatea combustibilului incluse în documentele privind operațiunea de buncheraj și folosite pentru a demonstra conformitatea cu regulamentele aplicabile în ceea ce privește emisiile de sulf.

Respectivele valori implicite ale factorilor de emisie trebuie să se bazeze pe cele mai recente valori disponibile ale Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC). Valorile respective pot fi preluate din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 601/2012 al Comisiei (1).

În cazul biocombustibililor și al combustibililor alternativi nefosili, trebuie să se aplice factori de emisie adecvați.

B.   METODE PENTRU DETERMINAREA EMISIILOR DE CO2

În planul de monitorizare, societatea stabilește care este metoda de monitorizare utilizată pentru calcularea consumului de combustibil pentru fiecare navă aflată sub responsabilitatea sa și se asigură că, după ce a fost aleasă, metoda este aplicată în mod consecvent.

Se utilizează consumul efectiv de combustibil în cazul fiecărei călătorii, calculat cu ajutorul uneia dintre următoarele metode:

| (a) | documentul privind operațiunea de buncheraj (BDN – Bunker Fuel Delivery Note) și inventarele periodice ale stocurilor din tancurile de combustibili; |
| --- | --- |

(a)

documentul privind operațiunea de buncheraj (BDN – Bunker Fuel Delivery Note) și inventarele periodice ale stocurilor din tancurile de combustibili;

| (b) | monitorizarea la bord a tancului cu combustibil pentru nave; |
| --- | --- |

(b)

monitorizarea la bord a tancului cu combustibil pentru nave;

| (c) | debitmetre pentru procesele de combustie aplicabile; |
| --- | --- |

(c)

debitmetre pentru procesele de combustie aplicabile;

| (d) | măsurarea directă a emisiilor de CO2. |
| --- | --- |

(d)

măsurarea directă a emisiilor de CO2.

Se poate folosi orice combinație a metodelor menționate după evaluarea de către verificator dacă aceasta îmbunătățește precizia generală a măsurării.

1.   Metoda A: BDN și inventarele periodice ale stocurilor din tancurile de combustibil

Această metodă se bazează pe cantitatea și tipul de combustibil, astfel cum sunt definite în BDN, combinat cu inventarele periodice ale stocurilor din tancurile de combustibil, bazate pe citirea tancurilor. Combustibilul disponibil la începutul perioadei, plus livrările, minus combustibilul disponibil la sfârșitul perioadei și combustibilul scos din tanc între începutul perioadei și sfârșitul perioadei, împreună, constituie combustibilul consumat de-a lungul perioadei.

Perioada reprezintă timpul dintre două escale portuare sau timpul petrecut într-un port. În ceea ce privește combustibilul utilizat în cursul unei perioade, trebuie să se specifice tipul de combustibil și conținutul de sulf al combustibilului.

Această metodă nu se utilizează când BDN nu sunt disponibile la bordul navelor, în special când marfa este utilizată drept combustibil, de exemplu gazul natural lichefiat (GNL) pierdut prin vaporizare pe durata stocării.

În temeiul regulilor actuale din anexa VI la MARPOL, este obligatorie păstrarea BDN la bord timp de trei ani după livrarea combustibilului pentru nave și trebuie să fie disponibil imediat. Inventarierea periodică a stocurilor tancurilor de combustibil de la bord se bazează pe citirea tancurilor. Se utilizează tabelele pentru tancuri relevante pentru fiecare tanc de combustibil pentru a se determina volumul la momentul citirii tancului de combustibil. Incertitudinea aferentă BDN se specifică în planul de monitorizare. Citirile tancului de combustibil se efectuează prin metode adecvate, precum sistemele automatizate, sondările și ruletele cu lest. Metoda sondării tancului și incertitudinea asociată se specifică în planul de monitorizare.

În cazul în care cantitatea de combustibil alimentat sau cantitatea de combustibil rămasă în tancuri este determinată ca unități de volum, exprimate în litri, societatea transformă cantitatea respectivă din volum în masă utilizând valorile densității reale. Societatea determină densitatea reală utilizând:

| (a) | sistemele de măsură aflate la bordul navei; sau |
| --- | --- |

(a)

sistemele de măsură aflate la bordul navei; sau

| (b) | densitatea măsurată de către furnizorul de combustibil la alimentarea cu combustibil și înregistrată în factura sau în BDN. |
| --- | --- |

(b)

densitatea măsurată de către furnizorul de combustibil la alimentarea cu combustibil și înregistrată în factura sau în BDN.

Densitatea reală se exprimă în kg/l și se determină pentru temperatura aplicabilă, în cazul unei anumite măsurări. Dacă valorile densității reale nu sunt disponibile, se aplică un factor de densitate standard pentru tipul de combustibil în cauză după evaluarea de către verificator.

2.   Metoda B: monitorizarea la bord a tancului cu combustibil pentru nave

Această metodă se bazează pe citirea tancului în cazul tuturor tancurilor de combustibil de la bord. Citirile tancurilor se efectuează zilnic atunci când nava se află în larg și la fiecare alimentare a navei sau scoatere de combustibil din tancuri.

Variațiile cumulative ale nivelului de combustibil din tanc între două citiri constituie consumul de combustibil din perioada respectivă.

Perioada înseamnă timpul dintre două escale portuare sau timpul petrecut într-un port. În ceea ce privește combustibilul utilizat în cursul unei perioade, trebuie să se specifice tipul de combustibil și conținutul de sulf al combustibilului.

Citirile tancului de combustibil se efectuează prin metode adecvate, precum sistemele automatizate, sondările și ruletele cu lest. Metoda sondării tancului și incertitudinea asociată se specifică în planul de monitorizare.

În cazul în care cantitatea de combustibil alimentat sau cantitatea de combustibil rămasă în tancuri este determinată ca unități de volum, exprimate în litri, societatea transformă cantitatea respectivă din volum în masă utilizând valorile densității reale. Societatea determină densitatea reală utilizând:

| (a) | sistemele de măsură aflate la bordul navei; sau |
| --- | --- |

(a)

sistemele de măsură aflate la bordul navei; sau

| (b) | densitatea măsurată de către furnizorul de combustibil la alimentarea cu combustibil și înregistrată în factura sau în BDN; |
| --- | --- |

(b)

densitatea măsurată de către furnizorul de combustibil la alimentarea cu combustibil și înregistrată în factura sau în BDN;

| (c) | densitatea măsurată în cadrul unei încercări realizate într-un laborator acreditat de încercare a combustibilului, după caz. |
| --- | --- |

(c)

densitatea măsurată în cadrul unei încercări realizate într-un laborator acreditat de încercare a combustibilului, după caz.

Densitatea reală se exprimă în kg/l și se determină pentru temperatura aplicabilă, în cazul unei anumite măsurări. Dacă valorile densității reale nu sunt disponibile, se aplică un factor de densitate standard pentru tipul de combustibil în cauză după evaluarea de către verificator.

3.   Metoda C: debitmetre pentru procesele de combustie aplicabile

Această metodă se bazează pe debitele de combustibili măsurate la bord. Datele de la toate debitmetrele legate la sursele de emisii de CO2 relevante sunt combinate pentru a determina consumul de combustibil total într-o anumită perioadă.

Perioada înseamnă timpul dintre două escale portuare sau timpul petrecut într-un port. În ceea ce privește combustibilul utilizat în cursul unei perioade, trebuie să se monitorizeze tipul de combustibil și conținutul de sulf al combustibilului.

Metodele de etalonare aplicate și incertitudinea asociată debitmetrelor utilizate se specifică în planul de monitorizare.

În cazul în care cantitatea de combustibil consumată este determinată ca unități de volum, exprimate în litri, societatea transformă cantitatea respectivă din volum în masă utilizând valorile densității reale. Societatea determină densitatea reală utilizând:

| (a) | sistemele de măsură aflate la bordul navei; sau |
| --- | --- |

(a)

sistemele de măsură aflate la bordul navei; sau

| (b) | densitatea măsurată de către furnizorul de combustibil la alimentarea cu combustibil și înregistrată în factura sau în BDN. |
| --- | --- |

(b)

densitatea măsurată de către furnizorul de combustibil la alimentarea cu combustibil și înregistrată în factura sau în BDN.

Densitatea reală se exprimă în kg/l și se determină pentru temperatura aplicabilă, în cazul unei anumite măsurări. Dacă valorile densității reale nu sunt disponibile, se aplică un factor de densitate standard pentru tipul de combustibil în cauză după evaluarea de către verificator.

4.   Metoda D: măsurarea directă a emisiilor de CO2

Măsurările directe ale emisiilor de CO2 pot fi utilizate în cazul călătoriilor și pentru emisiile de CO2 generate în porturi aflate sub jurisdicția unui stat membru. CO2 emis include CO2 emis de motoarele principale, de motoarele auxiliare, de turbinele cu gaz, de cazane și de generatoarele de gaze inerte. În cazul navelor a căror raportare se bazează pe această metodă, consumul de combustibil se calculează utilizând emisiile de CO2 măsurate și factorul de emisii aplicabil combustibililor relevanți.

Această metodă se bazează pe determinarea debitelor emisiilor de CO2 din coșurile de fum ale navelor prin multiplicarea concentrației de CO2 a gazului de evacuare cu debitul gazului de evacuare.

Metodele de etalonare aplicate și incertitudinea asociată dispozitivelor utilizate se specifică în planul de monitorizare.

---

(1)  Regulamentul (UE) nr. 601/2012 al Comisiei din 21 iunie 2012 privind monitorizarea și raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră în conformitate cu Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 181, 12.7.2012, p. 30).

---

ANEXA II

Monitorizarea altor informații relevante

A.   MONITORIZAREA PER CĂLĂTORIE (ARTICOLUL 9)

| 1. | În scopul monitorizării altor informații relevante per călătorie [articolul 9 alineatul (1)], societățile respectă următoarele reguli:






  (a) | pentru înregistrarea datei și orei plecării și sosirii se utilizează ora universală coordonată (GMT). Timpul petrecut pe mare se calculează pe baza informațiilor referitoare la portul de pornire și la portul de sosire și exclude ancorarea; |
| --- | --- | --- |

1.

În scopul monitorizării altor informații relevante per călătorie [articolul 9 alineatul (1)], societățile respectă următoarele reguli:

(a)

pentru înregistrarea datei și orei plecării și sosirii se utilizează ora universală coordonată (GMT). Timpul petrecut pe mare se calculează pe baza informațiilor referitoare la portul de pornire și la portul de sosire și exclude ancorarea;

| (b) | distanța parcursă poate fi atât distanța corespunzătoare celei mai directe rute între portul de pornire și portul de sosire, cât și distanța parcursă efectiv. În cazul în care se utilizează distanța celei mai directe rute între portul de pornire și cel de sosire, ar trebui luat în considerare factorul de corecție conservator, pentru a se garanta că distanța parcursă nu este subestimată în mod semnificativ. Planul de monitorizare specifică ce calcul este utilizat pentru distanță și, dacă este necesar, factorul de corecție folosit. Distanța parcursă se exprimă în mile marine; |
| --- | --- |

(b)

distanța parcursă poate fi atât distanța corespunzătoare celei mai directe rute între portul de pornire și portul de sosire, cât și distanța parcursă efectiv. În cazul în care se utilizează distanța celei mai directe rute între portul de pornire și cel de sosire, ar trebui luat în considerare factorul de corecție conservator, pentru a se garanta că distanța parcursă nu este subestimată în mod semnificativ. Planul de monitorizare specifică ce calcul este utilizat pentru distanță și, dacă este necesar, factorul de corecție folosit. Distanța parcursă se exprimă în mile marine;

| (c) | transportul efectuat se determină prin înmulțirea cantității de marfă transportate cu distanța parcursă; |
| --- | --- |

(c)

transportul efectuat se determină prin înmulțirea cantității de marfă transportate cu distanța parcursă;

| (d) | în cazul navelor de pasageri, în scopul exprimării încărcăturii transportate se utilizează numărul pasagerilor. În cazul tuturor celorlalte categorii de nave, cantitatea de marfă transportată se exprimă fie în tone metrice, fie în metri cubi standard de marfă, după caz; |
| --- | --- |

(d)

în cazul navelor de pasageri, în scopul exprimării încărcăturii transportate se utilizează numărul pasagerilor. În cazul tuturor celorlalte categorii de nave, cantitatea de marfă transportată se exprimă fie în tone metrice, fie în metri cubi standard de marfă, după caz;

| (e) | pentru navele ro-ro, marfa transportată se definește ca număr de unități de încărcare (camioane, autoturisme etc.) sau metri liniari înmulțiți cu valori implicite pentru greutatea lor. În cazul în care mărfurile transportate de navele ro-ro au fost definite pe baza anexei B la standardul CEN EN 16258 (2012) care acoperă „Metoda pentru calcularea și declararea consumului de energie și a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru serviciile de transport (mărfuri și pasageri)”, această definiție se consideră ca fiind conformă cu prezentul regulament.
  În sensul prezentului regulament, „navă ro-ro” înseamnă o navă proiectată pentru transportul de unități de transport de marfă roll-on - roll-off sau cu spații destinate transportului de marfă roll-on - roll-off; |
| --- | --- |

(e)

pentru navele ro-ro, marfa transportată se definește ca număr de unități de încărcare (camioane, autoturisme etc.) sau metri liniari înmulțiți cu valori implicite pentru greutatea lor. În cazul în care mărfurile transportate de navele ro-ro au fost definite pe baza anexei B la standardul CEN EN 16258 (2012) care acoperă „Metoda pentru calcularea și declararea consumului de energie și a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru serviciile de transport (mărfuri și pasageri)”, această definiție se consideră ca fiind conformă cu prezentul regulament.

În sensul prezentului regulament, „navă ro-ro” înseamnă o navă proiectată pentru transportul de unități de transport de marfă roll-on - roll-off sau cu spații destinate transportului de marfă roll-on - roll-off;

| (f) | pentru navele container, marfa transportată se definește ca fiind greutatea totală în tone metrice a mărfurilor sau, în lipsa acesteia, drept cantitatea de unități echivalente cu 20 de picioare (Twenty feet Equivalent Units – TEU) înmulțită cu valori implicite pentru greutatea acestora. În cazul în care mărfurile transportate de o navă container sunt definite în conformitate cu orientările OMI aplicabile sau prin intermediul instrumentelor existente în temeiul Convenției privind siguranța vieții pe mare (Convenția SOLAS), această definiție se consideră conformă cu prezentul regulament.
  În sensul prezentului regulament, „navă container” înseamnă o navă concepută exclusiv pentru transportul de containere în cale și pe punte; |
| --- | --- |

(f)

pentru navele container, marfa transportată se definește ca fiind greutatea totală în tone metrice a mărfurilor sau, în lipsa acesteia, drept cantitatea de unități echivalente cu 20 de picioare (Twenty feet Equivalent Units – TEU) înmulțită cu valori implicite pentru greutatea acestora. În cazul în care mărfurile transportate de o navă container sunt definite în conformitate cu orientările OMI aplicabile sau prin intermediul instrumentelor existente în temeiul Convenției privind siguranța vieții pe mare (Convenția SOLAS), această definiție se consideră conformă cu prezentul regulament.

În sensul prezentului regulament, „navă container” înseamnă o navă concepută exclusiv pentru transportul de containere în cale și pe punte;

| (g) | calculul mărfii transportate pentru alte categorii de nave decât cele de pasageri, nave ro-ro și nave container permite să se ia în calcul, după caz, greutatea și volumul mărfurilor transportate și numărul de pasageri transportați. Aceste categorii includ, printre altele, petrolierele, vrachierele, navele de transport general de mărfuri, navele container frigorifice, transportatoarele de vehicule și transportatoarele combinate. |
| --- | --- |

(g)

calculul mărfii transportate pentru alte categorii de nave decât cele de pasageri, nave ro-ro și nave container permite să se ia în calcul, după caz, greutatea și volumul mărfurilor transportate și numărul de pasageri transportați. Aceste categorii includ, printre altele, petrolierele, vrachierele, navele de transport general de mărfuri, navele container frigorifice, transportatoarele de vehicule și transportatoarele combinate.

| 2. | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru aplicarea punctului 1 litera (g), Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, reguli tehnice care precizează parametrii aplicabili fiecăreia dintre celelalte categorii de nave menționate la litera respectivă.
  Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă de către Comisie până cel târziu la 31 decembrie 2016, în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 24 alineatul (2).
  Prin intermediul actelor de punere în aplicare, Comisia poate revizui, după caz, parametrii aplicabili menționați la punctul 1 litera (g). După caz, Comisia revizuiește, de asemenea, acești parametri pentru a ține seama de modificările aduse prezentei anexe în temeiul articolului 5 alineatul (2). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 24 alineatul (2). |
| --- | --- |

2.

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru aplicarea punctului 1 litera (g), Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, reguli tehnice care precizează parametrii aplicabili fiecăreia dintre celelalte categorii de nave menționate la litera respectivă.

Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă de către Comisie până cel târziu la 31 decembrie 2016, în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 24 alineatul (2).

Prin intermediul actelor de punere în aplicare, Comisia poate revizui, după caz, parametrii aplicabili menționați la punctul 1 litera (g). După caz, Comisia revizuiește, de asemenea, acești parametri pentru a ține seama de modificările aduse prezentei anexe în temeiul articolului 5 alineatul (2). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 24 alineatul (2).

| 3. | În vederea respectării regulilor menționate la punctele 1 și 2, societățile pot alege să includă și informații specifice referitoare la clasa de gheață a navei și la navigarea prin gheață. |
| --- | --- |

3.

În vederea respectării regulilor menționate la punctele 1 și 2, societățile pot alege să includă și informații specifice referitoare la clasa de gheață a navei și la navigarea prin gheață.

B.   MONITORIZAREA PER AN (ARTICOLUL 10)

În scopul monitorizării altor informații relevante per an, societățile respectă următoarele reguli:

Valorile care urmează a fi monitorizate în temeiul articolului 10 trebuie determinate prin agregarea datelor per călătorie aferente.

Eficiența energetică medie se monitorizează cu ajutorul a cel puțin patru indicatori: consumul de combustibil per distanță, consumul de combustibil per transport efectuat, emisiile de CO2 per distanță și emisiile de CO2 per transport efectuat, indicatori care trebuie calculați după cum urmează:

Formula

Formula

Formula

Formula.

În vederea respectării acestor reguli, societățile pot alege să includă și informații specifice referitoare la clasa de gheață a navei și la navigarea prin gheață, precum și alte informații legate de consumul de combustibil și de CO2 emis, diferențiind pe baza altor criterii definite în planul de monitorizare.

---

ANEXA III

Elemente care trebuie luate în considerare pentru actele delegate prevăzute la articolele 15 și 16

A.   PROCEDURI DE VERIFICARE

| — | competențele verificatorilor; |
| --- | --- |

—

competențele verificatorilor;

| — | documente pe care societățile trebuie să le furnizeze verificatorilor; |
| --- | --- |

—

documente pe care societățile trebuie să le furnizeze verificatorilor;

| — | evaluarea riscurilor care trebuie efectuată de verificatori; |
| --- | --- |

—

evaluarea riscurilor care trebuie efectuată de verificatori;

| — | evaluarea conformității planului de monitorizare; |
| --- | --- |

—

evaluarea conformității planului de monitorizare;

| — | verificarea raportului privind emisiile; |
| --- | --- |

—

verificarea raportului privind emisiile;

| — | nivelul de materialitate; |
| --- | --- |

—

nivelul de materialitate;

| — | asigurarea rezonabilă a verificatorilor; |
| --- | --- |

—

asigurarea rezonabilă a verificatorilor;

| — | inexactități și neregularități; |
| --- | --- |

—

inexactități și neregularități;

| — | conținutul raportului de verificare; |
| --- | --- |

—

conținutul raportului de verificare;

| — | recomandări pentru îmbunătățiri; |
| --- | --- |

—

recomandări pentru îmbunătățiri;

| — | comunicarea între societăți,verificatori și Comisie. |
| --- | --- |

—

comunicarea între societăți,verificatori și Comisie.

B.   ACREDITAREA VERIFICATORILOR

| — | modul în care se poate solicita acreditarea pentru activitățile de transport maritim; |
| --- | --- |

—

modul în care se poate solicita acreditarea pentru activitățile de transport maritim;

| — | modul în care organismele naționale de acreditare vor evalua verificatorii pentru a emite un certificat de acreditare; |
| --- | --- |

—

modul în care organismele naționale de acreditare vor evalua verificatorii pentru a emite un certificat de acreditare;

| — | modul în care organismele naționale de acreditare vor efectua supravegherea pentru a confirma menținerea acreditării; |
| --- | --- |

—

modul în care organismele naționale de acreditare vor efectua supravegherea pentru a confirma menținerea acreditării;

| — | cerințe pentru organismele naționale de acreditare pentru a fi competente să emită acreditarea verificatorilor pentru activități de transport maritim, inclusiv trimiteri la standarde armonizate. |
| --- | --- |

—

cerințe pentru organismele naționale de acreditare pentru a fi competente să emită acreditarea verificatorilor pentru activități de transport maritim, inclusiv trimiteri la standarde armonizate.

---

| 24.4.2015 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 134/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 134/52

---

Expunere de motive a Consiliului: Poziția (UE) nr. 6/2015 în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE

(2015/C 134/06)

I.   INTRODUCERE

| 1. | La 1 iulie 2013, Comisia a înaintat Consiliului și Parlamentului European propunerea sus-menționată (1) și evaluarea impactului aferentă acesteia. |
| --- | --- |

1.

La 1 iulie 2013, Comisia a înaintat Consiliului și Parlamentului European propunerea sus-menționată (1) și evaluarea impactului aferentă acesteia.

| 2. | Comitetul Economic și Social și-a adoptat avizul la 16 octombrie 2013 (2).
  Parlamentul European și-a adoptat avizul în primă lectură la 16 aprilie 2014 (3), adoptând 85 de amendamente. |
| --- | --- |

2.

Comitetul Economic și Social și-a adoptat avizul la 16 octombrie 2013 (2).

Parlamentul European și-a adoptat avizul în primă lectură la 16 aprilie 2014 (3), adoptând 85 de amendamente.

| 3. | Consiliul și Parlamentul European au desfășurat negocieri informale în vederea încheierii unui acord în etapa poziției Consiliului în primă lectură („acord timpuriu în a doua lectură”). Aceste negocieri s-au încheiat la 18 noiembrie 2014 printr-un acord provizoriu. |
| --- | --- |

3.

Consiliul și Parlamentul European au desfășurat negocieri informale în vederea încheierii unui acord în etapa poziției Consiliului în primă lectură („acord timpuriu în a doua lectură”). Aceste negocieri s-au încheiat la 18 noiembrie 2014 printr-un acord provizoriu.

| 4. | La 3 decembrie 2014, Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (ENVI) a Parlamentului European a aprobat rezultatul negocierilor din cadrul trilogului informal. La aceeași dată, președintele Comisiei ENVI a informat președintele Coreper I, prin intermediul unei scrisori, că, în cazul în care Consiliul transmite formal Parlamentului European poziția sa astfel cum a fost convenită, sub rezerva verificării textului de către experții juriști-lingviști, va recomanda plenului, împreună cu raportorul, să accepte fără amendamente poziția Consiliului în cadrul celei de a doua lecturi a Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

La 3 decembrie 2014, Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (ENVI) a Parlamentului European a aprobat rezultatul negocierilor din cadrul trilogului informal. La aceeași dată, președintele Comisiei ENVI a informat președintele Coreper I, prin intermediul unei scrisori, că, în cazul în care Consiliul transmite formal Parlamentului European poziția sa astfel cum a fost convenită, sub rezerva verificării textului de către experții juriști-lingviști, va recomanda plenului, împreună cu raportorul, să accepte fără amendamente poziția Consiliului în cadrul celei de a doua lecturi a Parlamentului.

| 5. | Pe această bază, la 17 decembrie 2014, Consiliul și-a confirmat acordul politic cu privire la textul acestui regulament (4), astfel cum a fost convenit de către cele două instituții. |
| --- | --- |

5.

Pe această bază, la 17 decembrie 2014, Consiliul și-a confirmat acordul politic cu privire la textul acestui regulament (4), astfel cum a fost convenit de către cele două instituții.

II.   OBIECTIV

Principalul obiectiv al regulamentului propus este de a institui un sistem de monitorizare, raportare și verificare (MRV) a emisiilor de CO2 generate de transportul maritim, ca prim pas către un sistem MRV global.

III.   ANALIZA POZIȚIEI CONSILIULUI ÎN PRIMĂ LECTURĂ

A.   Observații generale

După votul în plen, Parlamentul European și Consiliul au purtat negocieri în scopul încheierii unui acord în a doua lectură pe baza poziției în primă lectură a Consiliului pe care Parlamentul a fost în măsură să o aprobe ca atare. Textul poziției în primă lectură a Consiliului reflectă pe deplin compromisul la care s-a ajuns între colegiuitori.

B.   Aspectele principale

Modificările aduse propunerii Comisiei reflectă, în general, necesitatea de a găsi echilibrul potrivit în ceea ce privește instituirea unui sistem de monitorizare, raportare și verificare (MRV) care să rămână flexibil, asigurând în același timp un nivel minim al condițiilor de concurență echitabile și reducând la minimum sarcina administrativă.

Mai exact, principalele aspecte care au necesitat modificări în comparație cu propunerea inițială a Comisiei au fost:

| (a) | lista de definiții, care a fost extinsă, fiind adăugate definiții noi, iar altele fiind completate cu precizări suplimentare; |
| --- | --- |

(a)

lista de definiții, care a fost extinsă, fiind adăugate definiții noi, iar altele fiind completate cu precizări suplimentare;

| (b) | conținutul și procedura aplicată modificărilor aduse planului de monitorizare; |
| --- | --- |

(b)

conținutul și procedura aplicată modificărilor aduse planului de monitorizare;

| (c) | tipurile de monitorizare a emisiilor de CO2, unde s-a introdus o derogare specifică în ceea ce privește monitorizarea pentru fiecare călătorie; s-a introdus, de asemenea, posibilitatea de a monitoriza și a raporta în mod voluntar, atât anual, cât și pentru fiecare călătorie, elemente de informații suplimentare, cum ar fi cele referitoare la clasa de gheață a navei și la navigarea prin gheață; |
| --- | --- |

(c)

tipurile de monitorizare a emisiilor de CO2, unde s-a introdus o derogare specifică în ceea ce privește monitorizarea pentru fiecare călătorie; s-a introdus, de asemenea, posibilitatea de a monitoriza și a raporta în mod voluntar, atât anual, cât și pentru fiecare călătorie, elemente de informații suplimentare, cum ar fi cele referitoare la clasa de gheață a navei și la navigarea prin gheață;

| (d) | organizarea de activități de verificare, în scopul de a clarifica succesiunea acțiunilor și de a simplifica procedura; |
| --- | --- |

(d)

organizarea de activități de verificare, în scopul de a clarifica succesiunea acțiunilor și de a simplifica procedura;

| (e) | structura și conținutul documentelor de conformitate și mecanismul de penalizări, împreună cu posibilele conexiuni cu Directiva 2009/16/CE privind controlul statului portului; |
| --- | --- |

(e)

structura și conținutul documentelor de conformitate și mecanismul de penalizări, împreună cu posibilele conexiuni cu Directiva 2009/16/CE privind controlul statului portului;

| (f) | eliminarea trimiterii la Regulamentul (UE) nr. 525/2013 privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice; |
| --- | --- |

(f)

eliminarea trimiterii la Regulamentul (UE) nr. 525/2013 privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice;

| (g) | informațiile care trebuie puse la dispoziție de către Comisie, recunoașterea unei derogări (limitate) de la publicarea acestora, precum și diferitele tipuri de rapoarte pe care Comisia trebuie să le elaboreze în temeiul regulamentului; |
| --- | --- |

(g)

informațiile care trebuie puse la dispoziție de către Comisie, recunoașterea unei derogări (limitate) de la publicarea acestora, precum și diferitele tipuri de rapoarte pe care Comisia trebuie să le elaboreze în temeiul regulamentului;

| (h) | domeniul de aplicare al anexei II, unde au fost introduse o posibilă diferențiere între diversele tipuri de nave, precum și o specificare mai detaliată a parametrilor aplicabili pentru calcularea mărfurilor transportate prin intermediul unor acte de punere în aplicare; și |
| --- | --- |

(h)

domeniul de aplicare al anexei II, unde au fost introduse o posibilă diferențiere între diversele tipuri de nave, precum și o specificare mai detaliată a parametrilor aplicabili pentru calcularea mărfurilor transportate prin intermediul unor acte de punere în aplicare; și

| (i) | domeniul de aplicare al actelor delegate prevăzute în regulament. |
| --- | --- |

(i)

domeniul de aplicare al actelor delegate prevăzute în regulament.

IV.   CONCLUZIE

Poziția Consiliului reflectă pe deplin compromisul la care s-a ajuns în cadrul negocierilor informale dintre Consiliu și Parlamentul European, cu sprijinul Comisiei.

Acest compromis a fost confirmat printr-o scrisoare din partea președintelui Comisiei ENVI a Parlamentului European, adresată Președinției, cu data de 3 decembrie 2014. Ulterior, compromisul a fost aprobat de Consiliul (Mediu) la 17 decembrie 2014 prin adoptarea acordului politic.

---

(1)  11851/13.

(2)  CESE 5340/2013.

(3)  8671/14.

(4)  16238/14.

---