# Službeni list L 109/2015

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 109 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 58.28. travnja 2015. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 109

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 58.28. travnja 2015.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2015/657 od 5. veljače 2013. o državnoj potpori koju su Njemačka i Austrija dodijelile u korist banke Bayerische Landesbank (predmet SA.28487 (C 16/09, ex N 254/09)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 507)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2015/658 od 8. listopada 2014. o mjeri potpore SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N) koju Ujedinjena Kraljevina planira provesti za potporu jedinici C nuklearne elektrane Hinkley Point
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 7142)

   (
  1
  ) | 44 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

ODLUKE

*

Odluka Komisije (EU) 2015/657 od 5. veljače 2013. o državnoj potpori koju su Njemačka i Austrija dodijelile u korist banke Bayerische Landesbank (predmet SA.28487 (C 16/09, ex N 254/09)
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 507)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 507)

1

1

*

Odluka Komisije (EU) 2015/658 od 8. listopada 2014. o mjeri potpore SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N) koju Ujedinjena Kraljevina planira provesti za potporu jedinici C nuklearne elektrane Hinkley Point
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 7142)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 7142)

1

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

ODLUKE

| 28.4.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 109/1

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/657

od 5. veljače 2013.

o državnoj potpori koju su Njemačka i Austrija dodijelile u korist banke Bayerische Landesbank (predmet SA.28487 (C 16/09, ex N 254/09)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2013) 507)

(Vjerodostojan je samo tekst na njemačkom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskome gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon što je pozvala države članice i druge zainteresirane strane da u skladu s prethodno navedenim člancima iznesu svoje primjedbe (1),

budući da:

1.   POSTUPAK

| (1) | Njemačka je 4. prosinca 2008. Komisiji prijavila mjere potpore u korist banke Bayerische Landesbank (dalje u tekstu „BayernLB” ili „Banka”) u obliku zaštite od rizika od 4,8 milijarde EUR i dokapitalizacije od 10 milijardi EUR. Komisija je navedene mjere odobrila 18. prosinca 2008. u predmetu državne potpore N 615/08 (dalje u tekstu „odluka o sanaciji”) na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a (2) na razdoblje od šest mjeseci. Međutim, ako se u tom roku od šest mjeseci dostavi uvjerljiv i utemeljen plan restrukturiranja banke BayernLB, odobrenje vrijedi dok Komisija ne donese odluku o tom planu restrukturiranja (3). |
| --- | --- |

(1)

Njemačka je 4. prosinca 2008. Komisiji prijavila mjere potpore u korist banke Bayerische Landesbank (dalje u tekstu „BayernLB” ili „Banka”) u obliku zaštite od rizika od 4,8 milijarde EUR i dokapitalizacije od 10 milijardi EUR. Komisija je navedene mjere odobrila 18. prosinca 2008. u predmetu državne potpore N 615/08 (dalje u tekstu „odluka o sanaciji”) na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a (2) na razdoblje od šest mjeseci. Međutim, ako se u tom roku od šest mjeseci dostavi uvjerljiv i utemeljen plan restrukturiranja banke BayernLB, odobrenje vrijedi dok Komisija ne donese odluku o tom planu restrukturiranja (3).

| (2) | U prosincu 2008. grupacija Hypo Group Alpe Adria (dalje u tekstu „HGAA”), društvo kći banke BayernLB, primila je 700 milijuna EUR od banke BayernLB i dodatnih 900 milijuna EUR za sudjelujući udjel u kapitalu (osnovnom kapitalu) od Austrije na temelju austrijskog programa potpora za sanaciju banaka (4). Nadalje, na temelju navedenog paketa HGAA je primio jamstva u iznosu od 1,35 milijardi EUR za izdanja obveznica na temelju Programa za izdavanje obveznica (DIP, eng. Debt Issuance Programme). |
| --- | --- |

(2)

U prosincu 2008. grupacija Hypo Group Alpe Adria (dalje u tekstu „HGAA”), društvo kći banke BayernLB, primila je 700 milijuna EUR od banke BayernLB i dodatnih 900 milijuna EUR za sudjelujući udjel u kapitalu (osnovnom kapitalu) od Austrije na temelju austrijskog programa potpora za sanaciju banaka (4). Nadalje, na temelju navedenog paketa HGAA je primio jamstva u iznosu od 1,35 milijardi EUR za izdanja obveznica na temelju Programa za izdavanje obveznica (DIP, eng. Debt Issuance Programme).

| (3) | Njemačka je Komisiji 29. travnja 2009. prijavila plan restrukturiranja banke BayernLB. Istog je dana Austrija dostavila plan održivosti grupacije HGAA. |
| --- | --- |

(3)

Njemačka je Komisiji 29. travnja 2009. prijavila plan restrukturiranja banke BayernLB. Istog je dana Austrija dostavila plan održivosti grupacije HGAA.

| (4) | Dopisom od 12. svibnja 2009. Komisija je Njemačku i Austriju obavijestila o svojoj odluci o pokretanju postupka u pogledu mjera poduzetih u korist banaka BayernLB i HGAA u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a jer je imala dvojbe u pogledu spojivosti potpore za restrukturiranje banke BayernLB s unutarnjim tržištem i mogućnosti ponovnog uspostavljanja održivosti banke BayernLB na temelju plana restrukturiranja (dalje u tekstu „odluka o pokretanju postupka”) (5). Nadalje, Komisija je izrazila sumnje da je HGAA načelno stabilna financijska institucija i da je potpora koju je Austrija osigurala grupaciji HGAA spojiva s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) UFEU-a (6). |
| --- | --- |

(4)

Dopisom od 12. svibnja 2009. Komisija je Njemačku i Austriju obavijestila o svojoj odluci o pokretanju postupka u pogledu mjera poduzetih u korist banaka BayernLB i HGAA u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a jer je imala dvojbe u pogledu spojivosti potpore za restrukturiranje banke BayernLB s unutarnjim tržištem i mogućnosti ponovnog uspostavljanja održivosti banke BayernLB na temelju plana restrukturiranja (dalje u tekstu „odluka o pokretanju postupka”) (5). Nadalje, Komisija je izrazila sumnje da je HGAA načelno stabilna financijska institucija i da je potpora koju je Austrija osigurala grupaciji HGAA spojiva s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) UFEU-a (6).

| (5) | Grupacija HGAA nacionalizirana je 23. prosinca 2009. Komisija je navedenu mjeru odobrila Odlukom od 23. prosinca 2009. u predmetima potpore C 16/09 i N 698/09 (dalje u tekstu „odluka o sanaciji grupacije HGAA”) (7). U istoj je odluci Komisija proširila postupak na dodatne mjere potpore koje je Austrija poduzela u korist grupacije HGAA, a za koje Komisija smatra da ih je jednako tako potrebno uzeti u obzir pri ocjeni plana restrukturiranja banke BayernLB. Istodobno je Komisija do podnošenja uvjerljivog i utemeljenog plana restrukturiranja grupacije HGAA mjere privremeno proglasila spojivima s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) UFEU-a. |
| --- | --- |

(5)

Grupacija HGAA nacionalizirana je 23. prosinca 2009. Komisija je navedenu mjeru odobrila Odlukom od 23. prosinca 2009. u predmetima potpore C 16/09 i N 698/09 (dalje u tekstu „odluka o sanaciji grupacije HGAA”) (7). U istoj je odluci Komisija proširila postupak na dodatne mjere potpore koje je Austrija poduzela u korist grupacije HGAA, a za koje Komisija smatra da ih je jednako tako potrebno uzeti u obzir pri ocjeni plana restrukturiranja banke BayernLB. Istodobno je Komisija do podnošenja uvjerljivog i utemeljenog plana restrukturiranja grupacije HGAA mjere privremeno proglasila spojivima s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) UFEU-a.

| (6) | Komisija je 22. lipnja 2010. još jednom proširila službeni istražni postupak jer u predviđenom planu restrukturiranja grupacije HGAA koji je dostavljen 16. travnja 2010. nije osigurano ponovno uspostavljanje održivosti grupacije HGAA niti su predviđene primjerena podjela obveza povezanih s restrukturiranjem i odgovarajuće mjere za ograničenje narušavanja tržišnog natjecanja. Osim toga, Komisija je produljila odobrenje potpore koju je odlukom o sanaciji grupacije HGAA do dovršetka ocjene plana restrukturiranja grupacije HGAA privremeno proglasila spojivom s unutarnjim tržištem (8). |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 22. lipnja 2010. još jednom proširila službeni istražni postupak jer u predviđenom planu restrukturiranja grupacije HGAA koji je dostavljen 16. travnja 2010. nije osigurano ponovno uspostavljanje održivosti grupacije HGAA niti su predviđene primjerena podjela obveza povezanih s restrukturiranjem i odgovarajuće mjere za ograničenje narušavanja tržišnog natjecanja. Osim toga, Komisija je produljila odobrenje potpore koju je odlukom o sanaciji grupacije HGAA do dovršetka ocjene plana restrukturiranja grupacije HGAA privremeno proglasila spojivom s unutarnjim tržištem (8).

| (7) | Komisija je 7. veljače 2011. Austriju i Njemačku obavijestila da će se predmeti državne potpore N 698/09 (HGAA) (9) i C 16/09 (BayernLB) odvojeno ocjenjivati. Ova odluka odnosi se isključivo na predmet državne potpore C 16/09. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 7. veljače 2011. Austriju i Njemačku obavijestila da će se predmeti državne potpore N 698/09 (HGAA) (9) i C 16/09 (BayernLB) odvojeno ocjenjivati. Ova odluka odnosi se isključivo na predmet državne potpore C 16/09.

| (8) | Komisija je od vanjskih stručnjaka zatražila procjenu zaštite od rizika koja je privremeno odobrena u odluci o sanaciji te procjenu portfelja imovine na koju se odnosi zaštita od rizika. Nakon razgovora s Bankom i njemačkim nadležnim tijelima stručnjaci su 16. studenoga 2009. dostavili završno izvješće. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je od vanjskih stručnjaka zatražila procjenu zaštite od rizika koja je privremeno odobrena u odluci o sanaciji te procjenu portfelja imovine na koju se odnosi zaštita od rizika. Nakon razgovora s Bankom i njemačkim nadležnim tijelima stručnjaci su 16. studenoga 2009. dostavili završno izvješće.

| (9) | Njemačka je 6. travnja 2011. dostavila očekivane račune dobiti i gubitka prema segmentu poslovanja odnosno društvu kćeri/instituciji. Njemačka je 13. travnja 2011. dostavila informacije o očekivanoj imovini prema segmentu poslovanja i očekivanim obvezama prema pojedinom izvoru financiranja. Istodobno je Njemačka dostavila i očekivane marže prema segmentu poslovanja za imovinu i prema izvoru financiranja za obveze. Dodatne informacije dostavljene su u čestoj razmjeni dopisa. Tako su 15., 21. i 22. lipnja 2011. dostavljeni dodatni podatci koji su se, među ostalim, odnosili na planiranje kapitala do 2019., uključujući očekivani učinak Basela III (10) na strukturu kapitala. Njemačka je 27. rujna 2011. dostavila ažurirane financijske prognoze, a posebno ažurirane podatke o dobiti i planiranju kapitala. Komisija je 13. i 20. listopada 2011. primila dodatne podatke o smanjenju segmenata poslovanja, a 4., 5. i 6. lipnja 2012. dodatne informacije o financijskim prognozama i zaštiti od rizika. Ažurirane financijske prognoze, uključujući očekivane račune dobiti i gubitka prema segmentu poslovanja te podatke o očekivanom planiranju kapitala i potrebi za financiranjem, dostavljene su 6. lipnja 2012. Upućivanja na financijske prognoze iz plana restrukturiranja u nastavku odnose se na financijske podatke dostavljene 6. lipnja 2012. odnosno, ako financijski podatci od 6. lipnja 2012. ne sadržavaju ažurirane podatke, na već prethodno dostavljene financijske informacije. |
| --- | --- |

(9)

Njemačka je 6. travnja 2011. dostavila očekivane račune dobiti i gubitka prema segmentu poslovanja odnosno društvu kćeri/instituciji. Njemačka je 13. travnja 2011. dostavila informacije o očekivanoj imovini prema segmentu poslovanja i očekivanim obvezama prema pojedinom izvoru financiranja. Istodobno je Njemačka dostavila i očekivane marže prema segmentu poslovanja za imovinu i prema izvoru financiranja za obveze. Dodatne informacije dostavljene su u čestoj razmjeni dopisa. Tako su 15., 21. i 22. lipnja 2011. dostavljeni dodatni podatci koji su se, među ostalim, odnosili na planiranje kapitala do 2019., uključujući očekivani učinak Basela III (10) na strukturu kapitala. Njemačka je 27. rujna 2011. dostavila ažurirane financijske prognoze, a posebno ažurirane podatke o dobiti i planiranju kapitala. Komisija je 13. i 20. listopada 2011. primila dodatne podatke o smanjenju segmenata poslovanja, a 4., 5. i 6. lipnja 2012. dodatne informacije o financijskim prognozama i zaštiti od rizika. Ažurirane financijske prognoze, uključujući očekivane račune dobiti i gubitka prema segmentu poslovanja te podatke o očekivanom planiranju kapitala i potrebi za financiranjem, dostavljene su 6. lipnja 2012. Upućivanja na financijske prognoze iz plana restrukturiranja u nastavku odnose se na financijske podatke dostavljene 6. lipnja 2012. odnosno, ako financijski podatci od 6. lipnja 2012. ne sadržavaju ažurirane podatke, na već prethodno dostavljene financijske informacije.

| (10) | Mjere potpore i plan restrukturiranja banke BayernLB bili su predmet niza sastanaka, telefonskih konferencija i drugih oblika razmjene informacija koji su se u razdoblju od svibnja 2009. do lipnja 2012. održali između predstavnika njemačkih nadležnih tijela i službi Komisije. |
| --- | --- |

(10)

Mjere potpore i plan restrukturiranja banke BayernLB bili su predmet niza sastanaka, telefonskih konferencija i drugih oblika razmjene informacija koji su se u razdoblju od svibnja 2009. do lipnja 2012. održali između predstavnika njemačkih nadležnih tijela i službi Komisije.

| (11) | Prema mišljenju Njemačke može se očekivati da će se od 1. siječnja 2013. računovodstvo za potrebe izračuna kapitala ispitati prema međunarodnim standardima financijskog izvještavanja (MSFI-jevi). |
| --- | --- |

(11)

Prema mišljenju Njemačke može se očekivati da će se od 1. siječnja 2013. računovodstvo za potrebe izračuna kapitala ispitati prema međunarodnim standardima financijskog izvještavanja (MSFI-jevi).

| (12) | Tijekom istražnog postupka njemačka nadležna tijela, tijela za financijski nadzor, vlasnici Banke i sama Banka vodili su intenzivne razgovore o planu restrukturiranja i mogućem planu otplate. |
| --- | --- |

(12)

Tijekom istražnog postupka njemačka nadležna tijela, tijela za financijski nadzor, vlasnici Banke i sama Banka vodili su intenzivne razgovore o planu restrukturiranja i mogućem planu otplate.

| (13) | Njemačka je 15. lipnja 2012. obavijestila Komisiju o dopisu njemačkog Saveznog ureda za nadzor financijskih usluga (BaFin, njem. Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht) od 14. lipnja 2012. poslanom e-poštom u kojem je BaFin izjavio da ne namjerava nominalnu vrijednost beskamatnih obveznica banke Bayerische Landesbodenkreditanstalt (BayernLabo) prihvatiti kao temelj za procjenu kapitala u smislu nacrta Uredbe o kapitalnim zahtjevima (11), čak iako je revizor Banke u svojem mišljenju od 12. travnja 2012. objasnio da se u skladu s MSFI-jevima obveznice načelno uzimaju u obzir sa svojom nominalnom vrijednosti. Navedeno mišljenje ne odnosi se na procjenu kapitala prema općeprihvaćenim računovodstvenim načelima (GAAP, eng. Generally Accepted Accounting Principles) u skladu sa Zakonikom o trgovačkim društvima (HGB, njem. Handelsgesetzbuch). |
| --- | --- |

(13)

Njemačka je 15. lipnja 2012. obavijestila Komisiju o dopisu njemačkog Saveznog ureda za nadzor financijskih usluga (BaFin, njem. Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht) od 14. lipnja 2012. poslanom e-poštom u kojem je BaFin izjavio da ne namjerava nominalnu vrijednost beskamatnih obveznica banke Bayerische Landesbodenkreditanstalt (BayernLabo) prihvatiti kao temelj za procjenu kapitala u smislu nacrta Uredbe o kapitalnim zahtjevima (11), čak iako je revizor Banke u svojem mišljenju od 12. travnja 2012. objasnio da se u skladu s MSFI-jevima obveznice načelno uzimaju u obzir sa svojom nominalnom vrijednosti. Navedeno mišljenje ne odnosi se na procjenu kapitala prema općeprihvaćenim računovodstvenim načelima (GAAP, eng. Generally Accepted Accounting Principles) u skladu sa Zakonikom o trgovačkim društvima (HGB, njem. Handelsgesetzbuch).

| (14) | Njemačka je 6. lipnja 2012. prijavila izmijenjeni plan restrukturiranja banke BayernLB koji je dodatno dopunjen informacijama koje su dostavljene 12. i 13. lipnja 2012. |
| --- | --- |

(14)

Njemačka je 6. lipnja 2012. prijavila izmijenjeni plan restrukturiranja banke BayernLB koji je dodatno dopunjen informacijama koje su dostavljene 12. i 13. lipnja 2012.

| (15) | Podatci o dodatnim smanjenjima izloženosti procijenjenima za pojedini segment prihvaćeni su 20. lipnja 2012. |
| --- | --- |

(15)

Podatci o dodatnim smanjenjima izloženosti procijenjenima za pojedini segment prihvaćeni su 20. lipnja 2012.

| (16) | Njemačka je Komisiji 27. lipnja 2012. dostavila prvi privremeni plan otplate. |
| --- | --- |

(16)

Njemačka je Komisiji 27. lipnja 2012. dostavila prvi privremeni plan otplate.

| (17) | Njemačka je Komisiji 28. lipnja 2012. prijavila katalog preuzetih obveza za banku BayernLB. |
| --- | --- |

(17)

Njemačka je Komisiji 28. lipnja 2012. prijavila katalog preuzetih obveza za banku BayernLB.

| (18) | Komisija je 25. srpnja 2012. donijela odluku o prijavljenoj potpori za restrukturiranje („odluka o restrukturiranju iz 2012.”). Navedena je odluka u pravnom smislu manjkava jer nije bila upućena Republici Austriji na njezinu službenom jeziku, a da pritom Austrija nije pristala na to da njemačka verzija ne bude vjerodostojna. Stoga je Komisija morala donijeti novu odluku kojom je zamijenjena odluka o restrukturiranju iz 2012. Odluka o restrukturiranju iz 2012. sadržava veći broj pogrešaka (u uvodnim izjavama 13., 29., 30., 48., 72., 77., 81., 108., 163., 200., 207. i 210.; u tablicama 5., 10., 11. i 12.; u upućivanjima na EUR/USD u Prilogu I. te u Prilogu I. točki 29.2. i Prilogu II. točki 2.) koje su po svojoj prirodi mogle biti predmet ispravka. Ispravljanjem tih pogrešaka nimalo se ne mijenja ocjena činjenica koju je Komisija donijela u odluci o restrukturiranju iz 2012. Ovom odlukom stoga se ispravljaju i navedene pogreške. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je 25. srpnja 2012. donijela odluku o prijavljenoj potpori za restrukturiranje („odluka o restrukturiranju iz 2012.”). Navedena je odluka u pravnom smislu manjkava jer nije bila upućena Republici Austriji na njezinu službenom jeziku, a da pritom Austrija nije pristala na to da njemačka verzija ne bude vjerodostojna. Stoga je Komisija morala donijeti novu odluku kojom je zamijenjena odluka o restrukturiranju iz 2012. Odluka o restrukturiranju iz 2012. sadržava veći broj pogrešaka (u uvodnim izjavama 13., 29., 30., 48., 72., 77., 81., 108., 163., 200., 207. i 210.; u tablicama 5., 10., 11. i 12.; u upućivanjima na EUR/USD u Prilogu I. te u Prilogu I. točki 29.2. i Prilogu II. točki 2.) koje su po svojoj prirodi mogle biti predmet ispravka. Ispravljanjem tih pogrešaka nimalo se ne mijenja ocjena činjenica koju je Komisija donijela u odluci o restrukturiranju iz 2012. Ovom odlukom stoga se ispravljaju i navedene pogreške.

2.   ČINJENICE

1.   Opis banke korisnice
   (12)

| (19) | BayernLB njemačka je pokrajinska banka sa sjedištem u Münchenu. BayernLB u vlasništvu je – neizravno preko društva BayernLB Holding AG (dalje u tekstu „Holding”) – savezne pokrajine Bavarske (oko 94 %) i bavarskog udruženja štedionica Sparkassenverband Bayern (dalje u tekstu „Sparkassenverband”; oko 6 %) (13). |
| --- | --- |

(19)

BayernLB njemačka je pokrajinska banka sa sjedištem u Münchenu. BayernLB u vlasništvu je – neizravno preko društva BayernLB Holding AG (dalje u tekstu „Holding”) – savezne pokrajine Bavarske (oko 94 %) i bavarskog udruženja štedionica Sparkassenverband Bayern (dalje u tekstu „Sparkassenverband”; oko 6 %) (13).

| (20) | Kad su 2008. odobrene dokapitalizacija (vidjeti odjeljak 2. stavak 2. točku (a)) i zaštita od rizika (vidjeti odjeljak 2. stavak 2. točku (b)), konsolidirana bilanca koncerna BayernLB (uključujući BayernLabo, LBS i društva kćeri banke BayernLB) ukupno je iznosila otprilike 422 milijarde EUR s izloženostima (14) u iznosu od otprilike 198 milijardi EUR i oko 20 000 zaposlenika. Krajem 2008. banka BayernLB zabilježila je gubitke od otprilike 5 milijardi EUR. Događaji koji su doveli do odobrenja mjera za sanaciju opisanih u odjeljku 2. stavku 2. točkama (a) i (b) ove Odluke detaljno su prikazani u odluci o sanaciji.

  Tablica 1.


  Financijski podatci za razdoblje 2007.–2011. (ako nije drukčije navedeno, u milijunima EUR)











  Koncern (u milijunima EUR) | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| stvarno | stvarno | stvarno | stvarno | stvarno |
| Višak raspona | 2 170 | 2 670 | 2 561 | 1 942 | 1 963 |
| Višak naknada | 380 | 584 | 434 | 265 | 262 |
| Dobit na osnovi zaštita | 27 | – 136 | 98 | 53 | 106 |
| Poslovni rezultat | – 238 | – 2 138 | 887 | 1 043 | 341 |
| Dobit na osnovi ulaganja i umanjenja vrijednosti | – 336 | – 1 924 | – 1 444 | – 332 | – 206 |
| Ostala dobit | 133 | 141 | 461 | 1 | – 37 |
| Ukupni prihodi | 2 136 | – 803 | 2 997 | 2 972 | 2 429 |
| Rezerviranja za gubitke po kreditima | – 115 | – 1 656 | – 3 277 | – 696 | – 548 |
| Ukupni rashodi | – 1 765 | – 2 620 | – 2 125 | – 1 462 | – 1 456 |
| Gubitak za bankovne troškove | 0 | 0 | 0 | – 51 | – 74 |
| Rashodi za restrukturiranje | 0 | – 87 | – 361 | 124 | – 16 |
| DOBIT PRIJE OPOREZIVANJA | 255 | – 5 166 | – 2 765 | 885 | 334 |
| POREZI | – 80 | – 191 | – 328 | – 294 | – 269 |
| DOBIT NAKON OPOREZIVANJA | 175 | – 5 358 | – 3 093 | 590 | 65 |
| Omjer troškova i prihoda (uklj. bankovne troškove) u % | 83 % | – 326 % | 71 % | 51 % | 63 % |
| Imovina | 415 639 | 421 666 | 338 818 | 316 354 | 309 144 |
| Regulatorne izloženosti | 188 888 | 197 650 | 135 788 | 123 950 | 118 425 |
| Ukupni prihodi/izloženosti (u bps) | 131 | 57 | 327 | 267 | 223 |
| Prosječan broj zaposlenika (u tisućama) | 17 891 | 19 405 | 17 764 | 10 383 | 10 064 |

(20)

Kad su 2008. odobrene dokapitalizacija (vidjeti odjeljak 2. stavak 2. točku (a)) i zaštita od rizika (vidjeti odjeljak 2. stavak 2. točku (b)), konsolidirana bilanca koncerna BayernLB (uključujući BayernLabo, LBS i društva kćeri banke BayernLB) ukupno je iznosila otprilike 422 milijarde EUR s izloženostima (14) u iznosu od otprilike 198 milijardi EUR i oko 20 000 zaposlenika. Krajem 2008. banka BayernLB zabilježila je gubitke od otprilike 5 milijardi EUR. Događaji koji su doveli do odobrenja mjera za sanaciju opisanih u odjeljku 2. stavku 2. točkama (a) i (b) ove Odluke detaljno su prikazani u odluci o sanaciji.

Tablica 1.

Financijski podatci za razdoblje 2007.–2011. (ako nije drukčije navedeno, u milijunima EUR)

Koncern (u milijunima EUR)

2007.

2008.

2009.

2010.

2011.

stvarno

stvarno

stvarno

stvarno

stvarno

Višak raspona

2 170

2 670

2 561

1 942

1 963

Višak naknada

380

584

434

265

262

Dobit na osnovi zaštita

27

– 136

98

53

106

Poslovni rezultat

– 238

– 2 138

887

1 043

341

Dobit na osnovi ulaganja i umanjenja vrijednosti

– 336

– 1 924

– 1 444

– 332

– 206

Ostala dobit

133

141

461

1

– 37

Ukupni prihodi

2 136

– 803

2 997

2 972

2 429

Rezerviranja za gubitke po kreditima

– 115

– 1 656

– 3 277

– 696

– 548

Ukupni rashodi

– 1 765

– 2 620

– 2 125

– 1 462

– 1 456

Gubitak za bankovne troškove

0

0

0

– 51

– 74

Rashodi za restrukturiranje

0

– 87

– 361

124

– 16

DOBIT PRIJE OPOREZIVANJA

255

– 5 166

– 2 765

885

334

POREZI

– 80

– 191

– 328

– 294

– 269

DOBIT NAKON OPOREZIVANJA

175

– 5 358

– 3 093

590

65

Omjer troškova i prihoda (uklj. bankovne troškove) u %

83 %

– 326 %

71 %

51 %

63 %

Imovina

415 639

421 666

338 818

316 354

309 144

Regulatorne izloženosti

188 888

197 650

135 788

123 950

118 425

Ukupni prihodi/izloženosti (u bps)

131

57

327

267

223

Prosječan broj zaposlenika (u tisućama)

17 891

19 405

17 764

10 383

10 064

| (21) | BayernLB je međunarodna poslovna banka. Poslovanje Banke u regiji usmjereno je na Njemačku i još neke odabrane europske zemlje. Osim toga, banka BayernLB zastupljena je na važnim financijskim tržištima kao što su New York, London, Pariz i Milano. |
| --- | --- |

(21)

BayernLB je međunarodna poslovna banka. Poslovanje Banke u regiji usmjereno je na Njemačku i još neke odabrane europske zemlje. Osim toga, banka BayernLB zastupljena je na važnim financijskim tržištima kao što su New York, London, Pariz i Milano.

| (22) | Najvažnija društva kćeri/sudjelujuće udjele banke BayernLB čine institucije Deutsche Kreditbank AG (DKB), Landesbausparkasse Bayern (LBS), Bayerische Landesbodenkreditanstalt (BayernLabo), mađarska banka MKB Bank Zrt (MKB) i, dok je nije nacionalizirala Austrija krajem 2009., grupacija HGAA. |
| --- | --- |

(22)

Najvažnija društva kćeri/sudjelujuće udjele banke BayernLB čine institucije Deutsche Kreditbank AG (DKB), Landesbausparkasse Bayern (LBS), Bayerische Landesbodenkreditanstalt (BayernLabo), mađarska banka MKB Bank Zrt (MKB) i, dok je nije nacionalizirala Austrija krajem 2009., grupacija HGAA.

| (23) | HGAA je međunarodna financijska grupacija s bilancom od 43 milijarde EUR (2008.) i rizikom ponderiranom imovinom (RWA) u iznosu od 32,8 milijardi EUR. Holding društvo grupacije HGAA jest Hypo Alpe-Adria-Bank International AG (HAAB Int.) sa sjedištem u Klagenfurtu (Austrija). Do nacionalizacije grupacije HGAA banka BayernLB imala je sudjelujući udjel od 67,08 % u toj grupaciji. |
| --- | --- |

(23)

HGAA je međunarodna financijska grupacija s bilancom od 43 milijarde EUR (2008.) i rizikom ponderiranom imovinom (RWA) u iznosu od 32,8 milijardi EUR. Holding društvo grupacije HGAA jest Hypo Alpe-Adria-Bank International AG (HAAB Int.) sa sjedištem u Klagenfurtu (Austrija). Do nacionalizacije grupacije HGAA banka BayernLB imala je sudjelujući udjel od 67,08 % u toj grupaciji.

| (24) | MKB je vodeća univerzalna banka u Mađarskoj koja se specijalizirala za velike poslovne klijente i imućne privatne klijente. Njezinim se uslugama služi 350 000 privatnih klijenata i klijenata srednjeg sloja te oko 3 000 velikih klijenta i institucija. |
| --- | --- |

(24)

MKB je vodeća univerzalna banka u Mađarskoj koja se specijalizirala za velike poslovne klijente i imućne privatne klijente. Njezinim se uslugama služi 350 000 privatnih klijenata i klijenata srednjeg sloja te oko 3 000 velikih klijenta i institucija.

| (25) | LBS je institucija u okviru banke BayernLB koja je organizacijski i ekonomski samostalna, ali nema vlastitu pravnu osobnost. Budući da je LBS institucija u okviru banke BayernLB, u vlasništvu je savezne pokrajine Bavarske i udruženja štedionica Sparkassenverband Bayern, kao i banka BayernLB. |
| --- | --- |

(25)

LBS je institucija u okviru banke BayernLB koja je organizacijski i ekonomski samostalna, ali nema vlastitu pravnu osobnost. Budući da je LBS institucija u okviru banke BayernLB, u vlasništvu je savezne pokrajine Bavarske i udruženja štedionica Sparkassenverband Bayern, kao i banka BayernLB.

| (26) | LBS surađuje s bavarskim štedionicama, koje, među ostalim, služe kao prodajni kanali LBS-a, te u Bavarskoj ima vodeću ulogu u segmentu stambene štednje. |
| --- | --- |

(26)

LBS surađuje s bavarskim štedionicama, koje, među ostalim, služe kao prodajni kanali LBS-a, te u Bavarskoj ima vodeću ulogu u segmentu stambene štednje.

| (27) | Uzimajući u obzir sve nove sklopljene ugovore o stambenoj štednji, LBS ima tržišni udjel od 42 %. LBS je 31. prosinca 2011. imao bilancu u iznosu od 11 milijardi EUR, depozite u iznosu od 9,7 milijardi EUR i nepodmirena potraživanja na osnovi stambenih kredita u iznosu od 1,9 milijardi EUR. LBS je 2011. zabilježio dobit prije oporezivanja u iznosu od 68 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(27)

Uzimajući u obzir sve nove sklopljene ugovore o stambenoj štednji, LBS ima tržišni udjel od 42 %. LBS je 31. prosinca 2011. imao bilancu u iznosu od 11 milijardi EUR, depozite u iznosu od 9,7 milijardi EUR i nepodmirena potraživanja na osnovi stambenih kredita u iznosu od 1,9 milijardi EUR. LBS je 2011. zabilježio dobit prije oporezivanja u iznosu od 68 milijuna EUR.

| (28) | BayernLabo je razvojna institucija banke BayernLB osnovana 1884. u svrhu financiranja infrastrukturnih projekata. BayernLabo i Bayerische Gemeindebank spojili su se 1972. u banku Bayerische Landesbank Girozentrale iz koje se kasnije razvio BayernLB. BayernLabo je organizacijski i ekonomski samostalna te pravno nesamostalna javnopravna institucija u okviru banke BayernLB i u potpunosti je obuhvaćen neograničenim jamstvom za obveze predmetne institucije (Gewährträgerhaftung) koje je osigurala savezna pokrajina Bavarska. Njegov godišnji financijski izvještaj sastavni je dio godišnjeg financijskog izvještaja banke BayernLB. |
| --- | --- |

(28)

BayernLabo je razvojna institucija banke BayernLB osnovana 1884. u svrhu financiranja infrastrukturnih projekata. BayernLabo i Bayerische Gemeindebank spojili su se 1972. u banku Bayerische Landesbank Girozentrale iz koje se kasnije razvio BayernLB. BayernLabo je organizacijski i ekonomski samostalna te pravno nesamostalna javnopravna institucija u okviru banke BayernLB i u potpunosti je obuhvaćen neograničenim jamstvom za obveze predmetne institucije (Gewährträgerhaftung) koje je osigurala savezna pokrajina Bavarska. Njegov godišnji financijski izvještaj sastavni je dio godišnjeg financijskog izvještaja banke BayernLB.

| (29) | Na početku je BayernLabo u svojstvu skrbnika upravljao sredstvima savezne pokrajine Bavarske za poticanje izgradnje socijalnih stanova. Početkom 1990-ih procijenjena je sadašnja vrijednost dijela tog kredita za izgradnju socijalnih stanova te ga je savezna pokrajina Bavarska unijela u BayernLabo u obliku namjenskog kapitala. Taj namjenski kapital iznosi 612 milijuna EUR i ostaje nepromijenjen. |
| --- | --- |

(29)

Na početku je BayernLabo u svojstvu skrbnika upravljao sredstvima savezne pokrajine Bavarske za poticanje izgradnje socijalnih stanova. Početkom 1990-ih procijenjena je sadašnja vrijednost dijela tog kredita za izgradnju socijalnih stanova te ga je savezna pokrajina Bavarska unijela u BayernLabo u obliku namjenskog kapitala. Taj namjenski kapital iznosi 612 milijuna EUR i ostaje nepromijenjen.

| (30) | Kapital banke BayernLabo smije se upotrebljavati za poticanje izgradnje socijalnih stanova, a ne za gospodarsko poslovanje banke BayernLB (tj. ne smije se upotrebljavati za ispunjenje regulatornih kapitalnih zahtjeva za banke u pogledu kredita ili druge imovine). |
| --- | --- |

(30)

Kapital banke BayernLabo smije se upotrebljavati za poticanje izgradnje socijalnih stanova, a ne za gospodarsko poslovanje banke BayernLB (tj. ne smije se upotrebljavati za ispunjenje regulatornih kapitalnih zahtjeva za banke u pogledu kredita ili druge imovine).

| (31) | Kapital banke BayernLabo trenutačno se plaća kako slijedi: BayernLB za namjenski kapital plaća minimalnu naknadu od ukupno [2–5] (15) % saveznoj pokrajini Bavarskoj, osim ako BayernLB u cjelini zabilježi gubitke. Kako bi se preostali kapital banke BayernLabo mogao upotrebljavati za pokriće gubitaka, BayernLB plaća toj instituciji naknadu od [0–1] %. Navedena je naknada prihvaćena kao primjerena u Odluci Komisije 2006/739/EZ (16). Kako bi se osiguralo da se kapital banke BayernLabo i dalje može smatrati kapitalom najviše kvalitete banke BayernLB (osnovnim kapitalom), u planu restrukturiranja predviđena je prilagodba adekvatnosti kapitala i vrste naknade (vidjeti uvodnu izjavu 81.). |
| --- | --- |

(31)

Kapital banke BayernLabo trenutačno se plaća kako slijedi: BayernLB za namjenski kapital plaća minimalnu naknadu od ukupno [2–5] (15) % saveznoj pokrajini Bavarskoj, osim ako BayernLB u cjelini zabilježi gubitke. Kako bi se preostali kapital banke BayernLabo mogao upotrebljavati za pokriće gubitaka, BayernLB plaća toj instituciji naknadu od [0–1] %. Navedena je naknada prihvaćena kao primjerena u Odluci Komisije 2006/739/EZ (16). Kako bi se osiguralo da se kapital banke BayernLabo i dalje može smatrati kapitalom najviše kvalitete banke BayernLB (osnovnim kapitalom), u planu restrukturiranja predviđena je prilagodba adekvatnosti kapitala i vrste naknade (vidjeti uvodnu izjavu 81.).

2.   Mjere potpore

(a)   Dokapitalizacija

| (32) | U prosincu 2008. savezna pokrajina Bavarska unijela je u banku BayernLB osnovni kapital od 10 milijardi EUR (17) koji čine tihi udjel od 3 milijarde EUR i povlaštene dionice u iznosu od 7 milijardi EUR. Kupon za tihi udjel iznosi 10 % nominalne vrijednosti i nije kumulativan. Naknada za povlaštene dionice, kojima se tijekom faze restrukturiranja daje pravo na povlaštene dividende, iznosi 10 %. Povlaštene dividende prestaju vrijediti čim se u potpunosti isplate prekomjerna naknada (eng. claw-back) i tihi udjeli savezne pokrajine. Isplate dividendi nisu kumulativne. |
| --- | --- |

(32)

U prosincu 2008. savezna pokrajina Bavarska unijela je u banku BayernLB osnovni kapital od 10 milijardi EUR (17) koji čine tihi udjel od 3 milijarde EUR i povlaštene dionice u iznosu od 7 milijardi EUR. Kupon za tihi udjel iznosi 10 % nominalne vrijednosti i nije kumulativan. Naknada za povlaštene dionice, kojima se tijekom faze restrukturiranja daje pravo na povlaštene dividende, iznosi 10 %. Povlaštene dividende prestaju vrijediti čim se u potpunosti isplate prekomjerna naknada (eng. claw-back) i tihi udjeli savezne pokrajine. Isplate dividendi nisu kumulativne.

| (33) | Sparkassenverband nije sudjelovao u dokapitalizaciji. Stoga se njegov udjel od 50 % u banci BayernLB smanjio na 6 % (18). |
| --- | --- |

(33)

Sparkassenverband nije sudjelovao u dokapitalizaciji. Stoga se njegov udjel od 50 % u banci BayernLB smanjio na 6 % (18).

(b)   Zaštita od rizika u iznosu od 4,8 milijardi EUR

| (34) | Savezna pokrajina Bavarska za portfelj vrijednosnih papira osiguranih imovinom (ABS) nominalne vrijednosti od 21 milijarde EUR odobrila je zaštitu od rizika u iznosu od 4,8 milijardi EUR (19). |
| --- | --- |

(34)

Savezna pokrajina Bavarska za portfelj vrijednosnih papira osiguranih imovinom (ABS) nominalne vrijednosti od 21 milijarde EUR odobrila je zaštitu od rizika u iznosu od 4,8 milijardi EUR (19).

| (35) | Navedenom zaštitom od rizika štiti se BayernLB od gubitaka na osnovi njegova portfelja ABS-a i stoga se tim jamstvom sprječavaju daljnji otpisi. U tom pogledu savezna pokrajina Bavarska dala je jamstvo 19. prosinca 2008. Portfelj ABS-a imao je 31. prosinca 2008. (referentna točka) nominalnu vrijednost od 19,589 milijardi EUR. |
| --- | --- |

(35)

Navedenom zaštitom od rizika štiti se BayernLB od gubitaka na osnovi njegova portfelja ABS-a i stoga se tim jamstvom sprječavaju daljnji otpisi. U tom pogledu savezna pokrajina Bavarska dala je jamstvo 19. prosinca 2008. Portfelj ABS-a imao je 31. prosinca 2008. (referentna točka) nominalnu vrijednost od 19,589 milijardi EUR.

| (36) | Portfelj ABS-a banke BayernLB sadržava različite vrste vrijednosnih papira osiguranih imovinom. Vrijednosni papiri osigurani primarnim i sekundarnim stambenim hipotekama (RMBS, eng. residential mortgage-backed securities) čine oko polovinu ukupnog portfelja. Ostale važne vrijednosne papire iz portfelja osigurane imovinom čine, među ostalim, vrijednosni papiri osigurani hipotekama na poslovnim nekretninama (CMBS, eng. commercial mortgage-backed securities), financijski instrumenti osigurani dužničkim financijskim instrumentima (CDO, eng. collateralised debt obligations) i drugi ABS-ovi koji se odnose na potraživanja prema poslovnim klijentima i stanovništvu (ABS Commercial i ABS Consumer). |
| --- | --- |

(36)

Portfelj ABS-a banke BayernLB sadržava različite vrste vrijednosnih papira osiguranih imovinom. Vrijednosni papiri osigurani primarnim i sekundarnim stambenim hipotekama (RMBS, eng. residential mortgage-backed securities) čine oko polovinu ukupnog portfelja. Ostale važne vrijednosne papire iz portfelja osigurane imovinom čine, među ostalim, vrijednosni papiri osigurani hipotekama na poslovnim nekretninama (CMBS, eng. commercial mortgage-backed securities), financijski instrumenti osigurani dužničkim financijskim instrumentima (CDO, eng. collateralised debt obligations) i drugi ABS-ovi koji se odnose na potraživanja prema poslovnim klijentima i stanovništvu (ABS Commercial i ABS Consumer).

| (37) | Savezna pokrajina Bavarska dala je jamstvo za 4,8 milijuna EUR koje se, međutim, može iskoristiti tek ako se premaši gubitak od 1,2 milijarde EUR koji treba snositi BayernLB (dalje u tekstu „prvi gubitak”). Cijena prijenosa izračunava se oduzimanjem prvoga gubitka (1,2 milijarde EUR) od nominalne vrijednosti (19,589 milijardi EUR) i iznosi 18,389 milijardi EUR. |
| --- | --- |

(37)

Savezna pokrajina Bavarska dala je jamstvo za 4,8 milijuna EUR koje se, međutim, može iskoristiti tek ako se premaši gubitak od 1,2 milijarde EUR koji treba snositi BayernLB (dalje u tekstu „prvi gubitak”). Cijena prijenosa izračunava se oduzimanjem prvoga gubitka (1,2 milijarde EUR) od nominalne vrijednosti (19,589 milijardi EUR) i iznosi 18,389 milijardi EUR.

| (38) | Trajanje zaštite od rizika povezano je s dospijećem vrijednosnih papira u portfelju ABS-a. Osigurani vrijednosni papiri smanjeni su s otprilike 19,6 milijardi EUR (stanje u prosincu 2008.) na 11,9 milijardi EUR (stanje u prosincu 2011.). Nakon ažuriranih prognoza od 31. ožujka 2012. očekuje se da će se do rujna 2014. portfelj smanjiti na 7 milijardi EUR. Budući da se prije svega nastoji zadržati gubitke na najnižoj mogućoj razini, no da je neizvjesno na kojoj će razini biti tržišne cijene 2014., do sada još uvijek nije jasno je li (u načelu poželjno) otuđenje preostalih vrijednosnih papira iz portfelja moguće (tj. je li ekonomski razumno) (20). |
| --- | --- |

(38)

Trajanje zaštite od rizika povezano je s dospijećem vrijednosnih papira u portfelju ABS-a. Osigurani vrijednosni papiri smanjeni su s otprilike 19,6 milijardi EUR (stanje u prosincu 2008.) na 11,9 milijardi EUR (stanje u prosincu 2011.). Nakon ažuriranih prognoza od 31. ožujka 2012. očekuje se da će se do rujna 2014. portfelj smanjiti na 7 milijardi EUR. Budući da se prije svega nastoji zadržati gubitke na najnižoj mogućoj razini, no da je neizvjesno na kojoj će razini biti tržišne cijene 2014., do sada još uvijek nije jasno je li (u načelu poželjno) otuđenje preostalih vrijednosnih papira iz portfelja moguće (tj. je li ekonomski razumno) (20).

Procjena zaštićene imovine

| (39) | Procjena portfelja provedena je u dvije faze. Najprije su pojedine transakcije s pomoću sustava ranog upozoravanja označene (zelenom, žutom, crvenom bojom) kako bi se utvrdile problematične transakcije ili transakcije umanjene vrijednosti. S pomoću tog sustava ranog upozoravanja utvrđen je unutarnji rejting: transakcijama označenima žutom ili crvenom bojom u pravilu je snižen rejting. Unutarnji rejting zatim se prenosio na vanjski rejting agencije Moody's. Taj vanjski rejting unesen je u sustav CROROM (21) verziju 2.4 agencije Moody's kako bi se procijenio očekivani gubitak za cijeli portfelj i relevantne tranše. |
| --- | --- |

(39)

Procjena portfelja provedena je u dvije faze. Najprije su pojedine transakcije s pomoću sustava ranog upozoravanja označene (zelenom, žutom, crvenom bojom) kako bi se utvrdile problematične transakcije ili transakcije umanjene vrijednosti. S pomoću tog sustava ranog upozoravanja utvrđen je unutarnji rejting: transakcijama označenima žutom ili crvenom bojom u pravilu je snižen rejting. Unutarnji rejting zatim se prenosio na vanjski rejting agencije Moody's. Taj vanjski rejting unesen je u sustav CROROM (21) verziju 2.4 agencije Moody's kako bi se procijenio očekivani gubitak za cijeli portfelj i relevantne tranše.

| (40) | U skladu s tom metodom stvarna ekonomska vrijednost portfelja ABS-a procijenjena je u trenutku kada su stručnjaci Komisije dali odobrenje za mjere na 83,87 % nominalne vrijednosti od 19,589 milijardi EUR, tj. na 16,429 milijardi EUR. U dopisu poslanom e-poštom 14. prosinca 2009. Njemačka je izjavila da ne želi dublju analizu očekivanoga gubitka. Usporedbom cijene prijenosa od 18,389 milijardi EUR i stvarne ekonomske vrijednosti od 16,429 milijardi EUR nastaje razlika od 1,96 milijardi EUR. |
| --- | --- |

(40)

U skladu s tom metodom stvarna ekonomska vrijednost portfelja ABS-a procijenjena je u trenutku kada su stručnjaci Komisije dali odobrenje za mjere na 83,87 % nominalne vrijednosti od 19,589 milijardi EUR, tj. na 16,429 milijardi EUR. U dopisu poslanom e-poštom 14. prosinca 2009. Njemačka je izjavila da ne želi dublju analizu očekivanoga gubitka. Usporedbom cijene prijenosa od 18,389 milijardi EUR i stvarne ekonomske vrijednosti od 16,429 milijardi EUR nastaje razlika od 1,96 milijardi EUR.

| (41) | Učinak olakšice kapitala mjere u trenutku zaštite rizika procijenjen je na 1,28 milijardi EUR. |
| --- | --- |

(41)

Učinak olakšice kapitala mjere u trenutku zaštite rizika procijenjen je na 1,28 milijardi EUR.

| (42) | BaFin je u dopisu od 9. travnja 2010. potvrdio točnost metode i izračuna na kojima se ona temelji primijenjenih za određivanje učinka olakšice kapitala. |
| --- | --- |

(42)

BaFin je u dopisu od 9. travnja 2010. potvrdio točnost metode i izračuna na kojima se ona temelji primijenjenih za određivanje učinka olakšice kapitala.

Naknada za zaštitu od rizika i isplatu prekomjerne naknade (eng. claw-back)

| (43) | BayernLB je retroaktivno 1. siječnja 2010. promijenio naknadu za zaštitu od rizika (uključujući plaćanje prekomjerne naknade) od 50 baznih bodova u godišnju ukupnu premiju od 200 milijuna EUR koju čini sljedeće:






  i. | temeljna premija od 6,25 % na početni učinak olakšice kapitala na dan 31. prosinca 2008. u iznosu od 1,28 milijardi EUR, tj. 80 milijuna EUR godišnje; |
| --- | --- | --- |

(43)

BayernLB je retroaktivno 1. siječnja 2010. promijenio naknadu za zaštitu od rizika (uključujući plaćanje prekomjerne naknade) od 50 baznih bodova u godišnju ukupnu premiju od 200 milijuna EUR koju čini sljedeće:

i.

temeljna premija od 6,25 % na početni učinak olakšice kapitala na dan 31. prosinca 2008. u iznosu od 1,28 milijardi EUR, tj. 80 milijuna EUR godišnje;

| ii. | dodatna godišnja premija od 3,75 % na dio iznosa jamstva u iznosu od 2 milijarde EUR, tj. 75 milijuna EUR godišnje do 2015.; i |
| --- | --- |

ii.

dodatna godišnja premija od 3,75 % na dio iznosa jamstva u iznosu od 2 milijarde EUR, tj. 75 milijuna EUR godišnje do 2015.; i

| iii. | posebno plaćanje od 45 milijuna EUR godišnje do 2015. |
| --- | --- |

iii.

posebno plaćanje od 45 milijuna EUR godišnje do 2015.

(c)   Jamstva za obveze

| (44) | Poseban fond za stabilizaciju financijskih tržišta (SoFFin, njem. Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung) dodijelio je banci BayernLB jamstva za obveze u skladu s njemačkim Zakonom o stabilizaciji financijskih tržišta koji je Komisija odobrila kao njemački program potpora za sanaciju banaka (22). Jamstva su iznosila 15 milijardi EUR od kojih je 5 milijardi EUR upotrijebljeno za osiguranje izdanja u siječnju 2009. Preostali iznos od 10 milijardi EUR jamstava za obveze nije upotrijebljen te je 16. listopada 2009. vraćen davatelju jamstva, čime su jamstva za obveze koja je dodijelio SoFFin smanjena na 5 milijardi EUR. Posljednja tranša jamstava za obveze koja je dodijelio SoFFin vraćena je 23. siječnja 2012. |
| --- | --- |

(44)

Poseban fond za stabilizaciju financijskih tržišta (SoFFin, njem. Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung) dodijelio je banci BayernLB jamstva za obveze u skladu s njemačkim Zakonom o stabilizaciji financijskih tržišta koji je Komisija odobrila kao njemački program potpora za sanaciju banaka (22). Jamstva su iznosila 15 milijardi EUR od kojih je 5 milijardi EUR upotrijebljeno za osiguranje izdanja u siječnju 2009. Preostali iznos od 10 milijardi EUR jamstava za obveze nije upotrijebljen te je 16. listopada 2009. vraćen davatelju jamstva, čime su jamstva za obveze koja je dodijelio SoFFin smanjena na 5 milijardi EUR. Posljednja tranša jamstava za obveze koja je dodijelio SoFFin vraćena je 23. siječnja 2012.

(d)   Jamstvo likvidnosti koje je dala Austrija

| (45) | U prosincu 2008. grupacija HGAA nakon sveobuhvatnih otpisa i gubitaka primila je 700 milijuna EUR od banke BayernLB i dodatnih 900 milijuna EUR za sudjelujući udjel u kapitalu (23) (osnovnom kapitalu) od Austrije na temelju austrijskog programa potpora za sanaciju banaka (24). |
| --- | --- |

(45)

U prosincu 2008. grupacija HGAA nakon sveobuhvatnih otpisa i gubitaka primila je 700 milijuna EUR od banke BayernLB i dodatnih 900 milijuna EUR za sudjelujući udjel u kapitalu (23) (osnovnom kapitalu) od Austrije na temelju austrijskog programa potpora za sanaciju banaka (24).

| (46) | BayernLB i HGAA zatražili su 2009. izvješće vanjskih stručnjaka u pogledu kreditnog rizika grupacije HGAA. U skladu s tim izvješćem zbog očekivanih gubitaka stopa osnovnog kapitala smanjila bi se do kraja 2009. na manje od 4 %. |
| --- | --- |

(46)

BayernLB i HGAA zatražili su 2009. izvješće vanjskih stručnjaka u pogledu kreditnog rizika grupacije HGAA. U skladu s tim izvješćem zbog očekivanih gubitaka stopa osnovnog kapitala smanjila bi se do kraja 2009. na manje od 4 %.

| (47) | Kao posljedica ultimatuma koji je austrijsko tijelo za financijski nadzor dalo vlasnicima, prema kojem su do 11. prosinca 2009. trebali donijeti odluke o dokapitalizaciji grupacije HGAA, Austrija je od tadašnjih vlasnika stekla udjele u grupaciji HGAA po simboličnoj cijeni od jednog eura (25). BayernLB se odrekao svih prava dioničara, uključujući postojeća potraživanja povezana s dopunskim kapitalom u grupaciji HGAA u iznosu od 300 milijuna EUR (26). Ako za ispunjenje zakonom utvrđenih kapitalnih zahtjeva budu potrebne dodatne mjere kapitala u korist grupacije HGAA, dodatno je dogovoreno da će se moguće dokapitalizacije podijeliti između banke BayernLB i Austrije u omjeru 3:1. Sav dodatni kapital koji bi BayernLB unio na temelju toga uračunao bi se u iznos od [500 – 550] milijuna EUR koji je BayernLB dodijelio grupaciji HGAA u okviru financiranja i kojeg se BayernLB odrekao tijekom sanacije grupacije HGAA. |
| --- | --- |

(47)

Kao posljedica ultimatuma koji je austrijsko tijelo za financijski nadzor dalo vlasnicima, prema kojem su do 11. prosinca 2009. trebali donijeti odluke o dokapitalizaciji grupacije HGAA, Austrija je od tadašnjih vlasnika stekla udjele u grupaciji HGAA po simboličnoj cijeni od jednog eura (25). BayernLB se odrekao svih prava dioničara, uključujući postojeća potraživanja povezana s dopunskim kapitalom u grupaciji HGAA u iznosu od 300 milijuna EUR (26). Ako za ispunjenje zakonom utvrđenih kapitalnih zahtjeva budu potrebne dodatne mjere kapitala u korist grupacije HGAA, dodatno je dogovoreno da će se moguće dokapitalizacije podijeliti između banke BayernLB i Austrije u omjeru 3:1. Sav dodatni kapital koji bi BayernLB unio na temelju toga uračunao bi se u iznos od [500 – 550] milijuna EUR koji je BayernLB dodijelio grupaciji HGAA u okviru financiranja i kojeg se BayernLB odrekao tijekom sanacije grupacije HGAA.

| (48) | Kako bi se osigurala likvidnost grupacije HGAA, BayernLB produljio je likvidnosnu liniju u iznosu od [350 – 600] milijuna EUR koja je istekla već 4. prosinca 2009. Nadalje je dogovoreno da će financiranje zaduživanjem (eng. intra-group funding) koje je BayernLB osigurao u korist grupacije HGAA u iznosu od 2,638 milijardi EUR do kraja 2013 ostati u grupaciji HGAA. BayernLB će u grupaciji HGAA 2014. ukupno ostaviti još [650 – 700] milijuna EUR i 2015. ukupno [350 – 400] milijuna EUR. Austrija jamči za odgovarajuću izloženost u slučaju prestanka grupacije HGAA ili poduzimanja druge gospodarski usporedive mjere nakon koje održivost grupacije HGAA nije osigurana. |
| --- | --- |

(48)

Kako bi se osigurala likvidnost grupacije HGAA, BayernLB produljio je likvidnosnu liniju u iznosu od [350 – 600] milijuna EUR koja je istekla već 4. prosinca 2009. Nadalje je dogovoreno da će financiranje zaduživanjem (eng. intra-group funding) koje je BayernLB osigurao u korist grupacije HGAA u iznosu od 2,638 milijardi EUR do kraja 2013 ostati u grupaciji HGAA. BayernLB će u grupaciji HGAA 2014. ukupno ostaviti još [650 – 700] milijuna EUR i 2015. ukupno [350 – 400] milijuna EUR. Austrija jamči za odgovarajuću izloženost u slučaju prestanka grupacije HGAA ili poduzimanja druge gospodarski usporedive mjere nakon koje održivost grupacije HGAA nije osigurana.

(e)   Prijenos kapitala banke BayernLabo na banku BayernLB

| (49) | Znatan dio rezervi banke BayernLabo, i to 1 milijarda EUR, trebao bi se bez protuusluge ili naknade prenijeti u rezerve matične banke, tj. banke BayernLB. |
| --- | --- |

(49)

Znatan dio rezervi banke BayernLabo, i to 1 milijarda EUR, trebao bi se bez protuusluge ili naknade prenijeti u rezerve matične banke, tj. banke BayernLB.

3.   Plan restrukturiranja koji je prijavila Njemačka

(a)   Opis poslovnog modela

| (50) | BayernLB dostavio je plan restrukturiranja u kojem je opisao kako bi se održivost Banke trebala ponovno uspostaviti do 31. prosinca 2015. U planu restrukturiranja predviđene su temeljne izmjene poslovnog modela banke BayernLB te strateška promjena smjera poslovanja Banke. Poslovni model obilježen je smanjenim profilom rizičnosti, većom usmjerenosti na regionalno poslovanje te održivosti u pogledu financiranja i aktivnih poslova. U skladu s planom restrukturiranja djelatnosti banke BayernLB trebale bi se znatno smanjiti i usmjeriti na središnje aktivnosti, proizvode i pokrajine. Potonje bi se trebalo ostvariti zatvaranjem/otuđenjem lokacija, društava kćeri i sudjelujućih udjela te prestankom obavljanja djelatnosti. |
| --- | --- |

(50)

BayernLB dostavio je plan restrukturiranja u kojem je opisao kako bi se održivost Banke trebala ponovno uspostaviti do 31. prosinca 2015. U planu restrukturiranja predviđene su temeljne izmjene poslovnog modela banke BayernLB te strateška promjena smjera poslovanja Banke. Poslovni model obilježen je smanjenim profilom rizičnosti, većom usmjerenosti na regionalno poslovanje te održivosti u pogledu financiranja i aktivnih poslova. U skladu s planom restrukturiranja djelatnosti banke BayernLB trebale bi se znatno smanjiti i usmjeriti na središnje aktivnosti, proizvode i pokrajine. Potonje bi se trebalo ostvariti zatvaranjem/otuđenjem lokacija, društava kćeri i sudjelujućih udjela te prestankom obavljanja djelatnosti.

| (51) | Važan element strategije restrukturiranja čini podjela središnjih i sporednih poslova u pojedinim poslovnim jedinicama. Cilj je banke BayernLB prekinuti sve sporedne djelatnosti. |
| --- | --- |

(51)

Važan element strategije restrukturiranja čini podjela središnjih i sporednih poslova u pojedinim poslovnim jedinicama. Cilj je banke BayernLB prekinuti sve sporedne djelatnosti.

| (52) | Za potrebe provedbe strateške podjele središnjih i sporednih poslova BayernLB osnovao je jedinicu za restrukturiranje koja će sadržavati većinu sporednih poslova. Na taj se način BayernLB u okviru svojih središnjih djelatnosti može usmjeriti na buduće zadaće, a da se pritom ne mora brinuti za likvidaciju sporednih poslova. |
| --- | --- |

(52)

Za potrebe provedbe strateške podjele središnjih i sporednih poslova BayernLB osnovao je jedinicu za restrukturiranje koja će sadržavati većinu sporednih poslova. Na taj se način BayernLB u okviru svojih središnjih djelatnosti može usmjeriti na buduće zadaće, a da se pritom ne mora brinuti za likvidaciju sporednih poslova.

| (53) | BayernLB usmjerit će svoje poslovanje na tri ključna područja:






  i. | ključno područje poslovanja 1.: poslovni klijenti, mala i srednja poduzeća (27) i stanovništvo; |
| --- | --- | --- |

(53)

BayernLB usmjerit će svoje poslovanje na tri ključna područja:

i.

ključno područje poslovanja 1.: poslovni klijenti, mala i srednja poduzeća (27) i stanovništvo;

| ii. | ključno područje poslovanja 2.: nekretnine i štedionice/udruženje, javna tijela i BayernLabo; |
| --- | --- |

ii.

ključno područje poslovanja 2.: nekretnine i štedionice/udruženje, javna tijela i BayernLabo;

| iii. | ključno područje poslovanja 3.: tržišta. |
| --- | --- |

iii.

ključno područje poslovanja 3.: tržišta.

Ključno područje poslovanja 1.: poslovni klijenti, mala i srednja poduzeća i stanovništvo

| (54) | Ciljnu skupinu u segmentu poslovanja „poslovni klijenti” čine poduzeća sa sjedištem u Njemačkoj i prometom od najmanje 1 milijarde EUR. Dosadašnje poslovanje u inozemstvu, posebno lokalne aktivnosti, smanjit će se i ograničiti većom usmjerenošću na klijente povezane s Njemačkom (28), pri čemu će BayernLB posebno nuditi proizvode u segmentu poslovnog bankarstva (posebno kreditne linije) i segmentu strukturiranog financiranja (financiranje izvoza i trgovine, leasing i financiranje projekata). |
| --- | --- |

(54)

Ciljnu skupinu u segmentu poslovanja „poslovni klijenti” čine poduzeća sa sjedištem u Njemačkoj i prometom od najmanje 1 milijarde EUR. Dosadašnje poslovanje u inozemstvu, posebno lokalne aktivnosti, smanjit će se i ograničiti većom usmjerenošću na klijente povezane s Njemačkom (28), pri čemu će BayernLB posebno nuditi proizvode u segmentu poslovnog bankarstva (posebno kreditne linije) i segmentu strukturiranog financiranja (financiranje izvoza i trgovine, leasing i financiranje projekata).

| (55) | Ciljni klijenti u segmentu „malih i srednjih poduzeća” bavarska su mala i srednja poduzeća koja imaju promet od 50 milijuna EUR do 1 milijarde EUR, obiteljska poduzeća te druga njemačka poduzeća u odabranim njemačkim pokrajinama u kojima je Banka već prisutna, kao što je Nordrhein-Westfalen preko podružnice u Düsseldorfu. Ciljni klijenti u pokrajinama u kojima Banka nije prisutna poduzeća su koja imaju promet od 100 milijuna EUR do 1 milijarde EUR. Osim kreditnih linija Banka će, među ostalim, nuditi proizvode u području financiranja izvoza i trgovine, dokumentacije, upravljanja kamatama i valutama, izvedenica, ulaganja, platnog prometa i leasinga. Nadalje, Banka će preko štedionica nuditi bankarske proizvode za klijente koji imaju vanjske prihode manje od 50 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(55)

Ciljni klijenti u segmentu „malih i srednjih poduzeća” bavarska su mala i srednja poduzeća koja imaju promet od 50 milijuna EUR do 1 milijarde EUR, obiteljska poduzeća te druga njemačka poduzeća u odabranim njemačkim pokrajinama u kojima je Banka već prisutna, kao što je Nordrhein-Westfalen preko podružnice u Düsseldorfu. Ciljni klijenti u pokrajinama u kojima Banka nije prisutna poduzeća su koja imaju promet od 100 milijuna EUR do 1 milijarde EUR. Osim kreditnih linija Banka će, među ostalim, nuditi proizvode u području financiranja izvoza i trgovine, dokumentacije, upravljanja kamatama i valutama, izvedenica, ulaganja, platnog prometa i leasinga. Nadalje, Banka će preko štedionica nuditi bankarske proizvode za klijente koji imaju vanjske prihode manje od 50 milijuna EUR.

| (56) | Preko svojeg društva kćeri DKB banka BayernLB bit će zastupljena u tržišnim segmentima poslovanja sa stanovništvom, infrastrukture i poslovnog bankarstva. U segmentu poslovanja sa stanovništvom ponuda proizvoda obuhvaća žiro račune i kreditne kartice te druge proizvode izravnog bankarstva (financiranje, ulaganja). U segmentu infrastrukture banka DKB usmjerena je na javna poduzeća i područje zdravstva. U segmentu poslovnog bankarstva poslovanje banke DKB usmjereno je na klijente u odabranim sektorima kao što su poljoprivreda i prehrana, zaštita okoliša, turizam i slobodna zanimanja (odvjetnici, javni bilježnici, porezni savjetnici itd.). |
| --- | --- |

(56)

Preko svojeg društva kćeri DKB banka BayernLB bit će zastupljena u tržišnim segmentima poslovanja sa stanovništvom, infrastrukture i poslovnog bankarstva. U segmentu poslovanja sa stanovništvom ponuda proizvoda obuhvaća žiro račune i kreditne kartice te druge proizvode izravnog bankarstva (financiranje, ulaganja). U segmentu infrastrukture banka DKB usmjerena je na javna poduzeća i područje zdravstva. U segmentu poslovnog bankarstva poslovanje banke DKB usmjereno je na klijente u odabranim sektorima kao što su poljoprivreda i prehrana, zaštita okoliša, turizam i slobodna zanimanja (odvjetnici, javni bilježnici, porezni savjetnici itd.).

Ključno područje poslovanja 2.: nekretnine i štedionice/udruženje, javna tijela i BayernLabo

| (57) | Poslovanje banke BayernLB s nekretninama usmjereno je na njemačke klijente. Međutim, BayernLB nudi usluge i međunarodnim klijentima koji su povezani s Njemačkom. U području industrijskih nekretnina poslovanje uključuje financiranje portfelja, financiranje trgovaca stambenim nekretninama, nositelja razvojnih projekata i postojećih nekretnina te financiranje investicijskog fonda za nekretnine. U pogledu stambenih nekretnina Banka nudi usluge stambenim društvima i stambeno financiranje. U području poslovnih nekretnina poslovanje Banke usmjereno je prije svega na hotelske nekretnine te nekretnine u području njege i zdravlja. |
| --- | --- |

(57)

Poslovanje banke BayernLB s nekretninama usmjereno je na njemačke klijente. Međutim, BayernLB nudi usluge i međunarodnim klijentima koji su povezani s Njemačkom. U području industrijskih nekretnina poslovanje uključuje financiranje portfelja, financiranje trgovaca stambenim nekretninama, nositelja razvojnih projekata i postojećih nekretnina te financiranje investicijskog fonda za nekretnine. U pogledu stambenih nekretnina Banka nudi usluge stambenim društvima i stambeno financiranje. U području poslovnih nekretnina poslovanje Banke usmjereno je prije svega na hotelske nekretnine te nekretnine u području njege i zdravlja.

| (58) | BayernLB će i dalje surađivati s bavarskim te u manjem opsegu s drugim njemačkim štedionicama. Banka će štedionicama nuditi proizvode i usluge kao dopunu proizvodima i uslugama iz njihove ponude te će djelovati kao središnja banka štedionicâ. |
| --- | --- |

(58)

BayernLB će i dalje surađivati s bavarskim te u manjem opsegu s drugim njemačkim štedionicama. Banka će štedionicama nuditi proizvode i usluge kao dopunu proizvodima i uslugama iz njihove ponude te će djelovati kao središnja banka štedionicâ.

| (59) | Preko javnih tijela BayernLB klijentima nudi različite proizvode za financiranje i druge povezane usluge, među ostalim, za projekte javno-privatnog partnerstva. Osim za potrebe upravljanja likvidnošću, BayernLB neće nuditi nove kreditne proizvode javnim tijelima izvan Bavarske. Osim toga, mogu se nuditi mogućnosti financiranja projekata javno-privatnog partnerstva i izvoznih poslova te financiranje projekata ako je to u interesu klijenata povezanih s Njemačkom. |
| --- | --- |

(59)

Preko javnih tijela BayernLB klijentima nudi različite proizvode za financiranje i druge povezane usluge, među ostalim, za projekte javno-privatnog partnerstva. Osim za potrebe upravljanja likvidnošću, BayernLB neće nuditi nove kreditne proizvode javnim tijelima izvan Bavarske. Osim toga, mogu se nuditi mogućnosti financiranja projekata javno-privatnog partnerstva i izvoznih poslova te financiranje projekata ako je to u interesu klijenata povezanih s Njemačkom.

| (60) | Preko banke BayernLabo banka BayernLB odobrava državno poticana financiranja stambenih projekata u Bavarskoj. U pogledu klijenata BayernLabo usmjeren je na fizičke osobe, pravne osobe koje u Bavarskoj grade odnosno moderniziraju stambene prostore te lokalna i regionalna tijela. Nadalje, BayernLabo nudi mogućnosti financiranja lokalnim i regionalnim tijelima te njihovim interesnim udruženjima (njem. Zweckverbände). Međutim, ti su poslovi ograničeni na saveznu pokrajinu Bavarsku. |
| --- | --- |

(60)

Preko banke BayernLabo banka BayernLB odobrava državno poticana financiranja stambenih projekata u Bavarskoj. U pogledu klijenata BayernLabo usmjeren je na fizičke osobe, pravne osobe koje u Bavarskoj grade odnosno moderniziraju stambene prostore te lokalna i regionalna tijela. Nadalje, BayernLabo nudi mogućnosti financiranja lokalnim i regionalnim tijelima te njihovim interesnim udruženjima (njem. Zweckverbände). Međutim, ti su poslovi ograničeni na saveznu pokrajinu Bavarsku.

Ključno područje poslovanja 3.: tržišta

| (61) | Ponuda banke BayernLB uključuje proizvode riznice (roba, kratkoročne kamatne stope, obvezničke izvedenice, strane valute), proizvode tržišta kapitala (proizvode u području obveznica, strukturiranih proizvoda za potvrde namijenjene privatnim ulagačima, strukturirane kamatne proizvode te kupnju i prodaju dionica) i proizvode povezane s financiranjem (međunarodne kredite i domaće financiranje). Ti su proizvodi namijenjeni financijskim institucijama i institucionalnim klijentima kao što su društva za osiguranje, zaklade i crkve. Taj segment poslovanja ograničava se na djelatnosti koje su povezane s klijentima; trgovanje za vlastiti račun, osim trezorskih aktivnosti, u potpunosti se obustavlja. Osim toga, kreditno poslovanje s drugim bankama u velikoj je mjeri ograničeno. |
| --- | --- |

(61)

Ponuda banke BayernLB uključuje proizvode riznice (roba, kratkoročne kamatne stope, obvezničke izvedenice, strane valute), proizvode tržišta kapitala (proizvode u području obveznica, strukturiranih proizvoda za potvrde namijenjene privatnim ulagačima, strukturirane kamatne proizvode te kupnju i prodaju dionica) i proizvode povezane s financiranjem (međunarodne kredite i domaće financiranje). Ti su proizvodi namijenjeni financijskim institucijama i institucionalnim klijentima kao što su društva za osiguranje, zaklade i crkve. Taj segment poslovanja ograničava se na djelatnosti koje su povezane s klijentima; trgovanje za vlastiti račun, osim trezorskih aktivnosti, u potpunosti se obustavlja. Osim toga, kreditno poslovanje s drugim bankama u velikoj je mjeri ograničeno.

(b)   Smanjenje djelatnosti

| (62) | BayernLB već je zatvorio svoje podružnice u Pekingu, Tokiju, Montrealu, Mumbaiju, Kijevu, Hong Kongu i Šangaju. Međunarodna prisutnost Banke u budućnosti će se ograničiti na već znatno smanjene podružnice u Parizu, New Yorku, Londonu i Milanu. |
| --- | --- |

(62)

BayernLB već je zatvorio svoje podružnice u Pekingu, Tokiju, Montrealu, Mumbaiju, Kijevu, Hong Kongu i Šangaju. Međunarodna prisutnost Banke u budućnosti će se ograničiti na već znatno smanjene podružnice u Parizu, New Yorku, Londonu i Milanu.

| (63) | Banka će otuđiti neka društva kćeri/sudjelujuće udjele. Tako je predviđeno otuđenje štedionice LBS u korist udruženja štedionica Sparkassenverband. Prodajna cijena od 818,3 milijuna EUR temelji se na zajedničkom izvješću dvaju stručnjaka od 30. svibnja 2012. i odgovara vrijednosti štedionice LBS na dan 30. lipnja 2012. U pogledu utvrđivanja cijene Njemačka smatra da bi uobičajeni privatni ulagač pri određivanju cijene, s obzirom na činjenicu da su štedionice najvažniji prodajni kanal proizvoda štedionice LBS, u obzir uzeo korektivni faktor za takav tržišni rizik. Taj se argument u stručnom mišljenju nije uzeo u obzir. Stoga Komisija nije zahtijevala javno nadmetanje jer nije smatrala vjerojatnim da bi se nadmetanjem ostvario viši prihod od prodaje nego prodajom udruženju štedionica Sparkassenverband. |
| --- | --- |

(63)

Banka će otuđiti neka društva kćeri/sudjelujuće udjele. Tako je predviđeno otuđenje štedionice LBS u korist udruženja štedionica Sparkassenverband. Prodajna cijena od 818,3 milijuna EUR temelji se na zajedničkom izvješću dvaju stručnjaka od 30. svibnja 2012. i odgovara vrijednosti štedionice LBS na dan 30. lipnja 2012. U pogledu utvrđivanja cijene Njemačka smatra da bi uobičajeni privatni ulagač pri određivanju cijene, s obzirom na činjenicu da su štedionice najvažniji prodajni kanal proizvoda štedionice LBS, u obzir uzeo korektivni faktor za takav tržišni rizik. Taj se argument u stručnom mišljenju nije uzeo u obzir. Stoga Komisija nije zahtijevala javno nadmetanje jer nije smatrala vjerojatnim da bi se nadmetanjem ostvario viši prihod od prodaje nego prodajom udruženju štedionica Sparkassenverband.

| (64) | Nadalje, Banka će odustati od poslovanja u istočnoj Europi (segment „istočna Europa”) te, posebno, otuđiti svoje mađarsko društvo kćer, banku MKB. U izvornom planu restrukturiranja BayernLB predvidio je otuđenje banke MKB za [...]. Zbog nesigurne političke i gospodarske situacije u Mađarskoj (29) i njezina učinka na financijske podatke banke MKB banka BayernLB smatrala je da prodaja banke MKB u kratkom roku nije vjerojatna tako da je odlučila odgoditi otuđenje banke MKB od [...]. |
| --- | --- |

(64)

Nadalje, Banka će odustati od poslovanja u istočnoj Europi (segment „istočna Europa”) te, posebno, otuđiti svoje mađarsko društvo kćer, banku MKB. U izvornom planu restrukturiranja BayernLB predvidio je otuđenje banke MKB za [...]. Zbog nesigurne političke i gospodarske situacije u Mađarskoj (29) i njezina učinka na financijske podatke banke MKB banka BayernLB smatrala je da prodaja banke MKB u kratkom roku nije vjerojatna tako da je odlučila odgoditi otuđenje banke MKB od [...].

| (65) | Osim toga, BayernLB će trajno smanjivati rizike u preostalim ključnim područjima poslovanja. Stoga bi se vrste poslovanja koje u velikoj mjeri ovise o razvoju tržišta kapitala, kao npr. trgovanje za vlastiti račun, vrijednosni papiri osigurani imovinom i financiranje transakcija preuzimanja, trebale obustaviti. Nadalje, u znatnoj će se mjeri smanjiti visokorizični poslovi s međunarodnim klijentima za koje su potrebna znatna financijska sredstva te će se obavljati samo ako se dokaže povezanost s Njemačkom. |
| --- | --- |

(65)

Osim toga, BayernLB će trajno smanjivati rizike u preostalim ključnim područjima poslovanja. Stoga bi se vrste poslovanja koje u velikoj mjeri ovise o razvoju tržišta kapitala, kao npr. trgovanje za vlastiti račun, vrijednosni papiri osigurani imovinom i financiranje transakcija preuzimanja, trebale obustaviti. Nadalje, u znatnoj će se mjeri smanjiti visokorizični poslovi s međunarodnim klijentima za koje su potrebna znatna financijska sredstva te će se obavljati samo ako se dokaže povezanost s Njemačkom.

| (66) | U segmentu poslovnog bankarstva prekinut će se poslovi s poslovnim klijentima i financiranja projekata za klijente koji nisu povezani s Njemačkom. |
| --- | --- |

(66)

U segmentu poslovnog bankarstva prekinut će se poslovi s poslovnim klijentima i financiranja projekata za klijente koji nisu povezani s Njemačkom.

| (67) | Obustavit će se poslovanje nekretninama u inozemnim podružnicama s klijentima koji nisu povezani s Njemačkom. |
| --- | --- |

(67)

Obustavit će se poslovanje nekretninama u inozemnim podružnicama s klijentima koji nisu povezani s Njemačkom.

| (68) | Osim toga, znatno će se smanjiti kreditno poslovanje s bankama; obustavit će se namjensko trgovanje za vlastiti račun. |
| --- | --- |

(68)

Osim toga, znatno će se smanjiti kreditno poslovanje s bankama; obustavit će se namjensko trgovanje za vlastiti račun.

| (69) | Banka se obvezuje do kraja 2015. smanjiti svoju bilancu s 421,7 milijardi EUR (stanje iz 2008.) na 239,4 milijarde EUR. Bilanca smanjena na 239,4 milijarde EUR na sličnoj osnovi u odnosu na 2008. odgovora bilanci od otprilike 206 milijardi EUR, a time i smanjenju bilance za otprilike 51 % (tj. pod jednakim uvjetima). |
| --- | --- |

(69)

Banka se obvezuje do kraja 2015. smanjiti svoju bilancu s 421,7 milijardi EUR (stanje iz 2008.) na 239,4 milijarde EUR. Bilanca smanjena na 239,4 milijarde EUR na sličnoj osnovi u odnosu na 2008. odgovora bilanci od otprilike 206 milijardi EUR, a time i smanjenju bilance za otprilike 51 % (tj. pod jednakim uvjetima).

(c)   Regionalna usmjerenost

| (70) | Krajem 2010. 58 % kreditnih pozicija banke BayernLB nalazilo se u Njemačkoj, a 74 % u Europi (zemljopisna regija). Najvažnije devizne pozicije banke BayernLB izražene su u američkim dolarima, britanskim funtama i švicarskim francima (vidjeti tablicu 2.), pri čemu je 24 % imovine Banke krajem 2010. glasilo na valutu koja nije EUR.

  Tablica 2.


  Imovina i obveze u stranoj valuti, kraj 2010. | IMOVINA | OBVEZE |
| --- | --- | --- | --- |
| CHF | 12 994 | 9 384 |
| GBP | 14 752 | 11 736 |
| USD | 33 913 | 23 169 |
| Druge valute | 14 690 | 14 942 |

(70)

Krajem 2010. 58 % kreditnih pozicija banke BayernLB nalazilo se u Njemačkoj, a 74 % u Europi (zemljopisna regija). Najvažnije devizne pozicije banke BayernLB izražene su u američkim dolarima, britanskim funtama i švicarskim francima (vidjeti tablicu 2.), pri čemu je 24 % imovine Banke krajem 2010. glasilo na valutu koja nije EUR.

Tablica 2.

Imovina i obveze u stranoj valuti, kraj 2010.

IMOVINA

OBVEZE

CHF

12 994

9 384

GBP

14 752

11 736

USD

33 913

23 169

Druge valute

14 690

14 942

| (71) | [30–50] % imovine izražene u USD krajem 2010. knjiženo je u jedinici za restrukturiranje. Podružnice banke BayernLB u New Yorku i Londonu držale su krajem 2010. [30–50] % imovine izražene u USD odnosno [50–70] % imovine izražene u GBP. |
| --- | --- |

(71)

[30–50] % imovine izražene u USD krajem 2010. knjiženo je u jedinici za restrukturiranje. Podružnice banke BayernLB u New Yorku i Londonu držale su krajem 2010. [30–50] % imovine izražene u USD odnosno [50–70] % imovine izražene u GBP.

| (72) | U segmentu poslovnog bankarstva osim kredita poduzećima BayernLB nudi i kredite za financiranje projekata. Krajem 2010. krediti poduzećima činili su [9–14] milijardi EUR od [23–29] milijardi EUR kredita knjiženih u segmentu poslovnog bankarstva. Preostalih [12–17] milijardi EUR odnosilo se uglavnom na kredite za financiranje projekata i druge strukturirane kredite. Krediti za financiranje projekata doveli su do znatne izloženosti Banke prema trećim zemljama. Samo se [2–5] % kredita za financiranje projekata krajem 2011. odnosilo na Njemačku; većina izloženosti prema zemljama odnosila se na Sjedinjene Američke Države, Ujedinjenu Kraljevinu i [zemlju na Bliskom istoku]. Među novim kreditima koji su od 2009. do 2012. odobreni u New Yorku samo ih se [12–15] % odnosilo na projekte/pothvate u kojima je sudjelovao njemački klijent; među kreditima za financiranje projekata koji su u istom razdoblju odobreni u regiji Europe, Bliskog istoka i Afrike (dalje u tekstu „EMEA”) taj je udjel iznosio [55–60] %. |
| --- | --- |

(72)

U segmentu poslovnog bankarstva osim kredita poduzećima BayernLB nudi i kredite za financiranje projekata. Krajem 2010. krediti poduzećima činili su [9–14] milijardi EUR od [23–29] milijardi EUR kredita knjiženih u segmentu poslovnog bankarstva. Preostalih [12–17] milijardi EUR odnosilo se uglavnom na kredite za financiranje projekata i druge strukturirane kredite. Krediti za financiranje projekata doveli su do znatne izloženosti Banke prema trećim zemljama. Samo se [2–5] % kredita za financiranje projekata krajem 2011. odnosilo na Njemačku; većina izloženosti prema zemljama odnosila se na Sjedinjene Američke Države, Ujedinjenu Kraljevinu i [zemlju na Bliskom istoku]. Među novim kreditima koji su od 2009. do 2012. odobreni u New Yorku samo ih se [12–15] % odnosilo na projekte/pothvate u kojima je sudjelovao njemački klijent; među kreditima za financiranje projekata koji su u istom razdoblju odobreni u regiji Europe, Bliskog istoka i Afrike (dalje u tekstu „EMEA”) taj je udjel iznosio [55–60] %.

| (73) | U kontekstu snažnije usmjerenosti Banke na njezino ključno tržište u Bavarskoj i Njemačkoj BayernLB obvezao se svoje poslovanje ograničiti na klijente koji su povezani s Njemačkom te, kako je detaljno navedeno u katalogu preuzetih obveza koji je dostavila Njemačka, znatno smanjiti svoje poslovanje u inozemstvu. |
| --- | --- |

(73)

U kontekstu snažnije usmjerenosti Banke na njezino ključno tržište u Bavarskoj i Njemačkoj BayernLB obvezao se svoje poslovanje ograničiti na klijente koji su povezani s Njemačkom te, kako je detaljno navedeno u katalogu preuzetih obveza koji je dostavila Njemačka, znatno smanjiti svoje poslovanje u inozemstvu.

(d)   Mjere za povećanje kapitala

| (74) | Tijekom postupka ispitivanja njemačka nadležna tijela, tijela za financijski nadzor, vlasnici Banke i sama Banka vodili su intenzivne razgovore o planu restrukturiranja i mogućem planu otplate. |
| --- | --- |

(74)

Tijekom postupka ispitivanja njemačka nadležna tijela, tijela za financijski nadzor, vlasnici Banke i sama Banka vodili su intenzivne razgovore o planu restrukturiranja i mogućem planu otplate.

| (75) | Neosporno je da se nakon Basela III tihi udjeli (osim državnih potpora) više neće priznavati kao osnovni kapital te ih se time od 2013. više ne može priznavati kao regulatorni osnovni kapital. |
| --- | --- |

(75)

Neosporno je da se nakon Basela III tihi udjeli (osim državnih potpora) više neće priznavati kao osnovni kapital te ih se time od 2013. više ne može priznavati kao regulatorni osnovni kapital.

| (76) | Tihi udjeli pojedinih bavarskih štedionica u banci BayernLB trenutačno ukupno iznose [700–750] milijuna EUR; [...] (30). Tihi udjeli vremenski su neograničeni, tj. nemaju dospijeće te stoga ostaju u Banci, osim ako ih se ne otplati na inicijativu Banke. |
| --- | --- |

(76)

Tihi udjeli pojedinih bavarskih štedionica u banci BayernLB trenutačno ukupno iznose [700–750] milijuna EUR; [...] (30). Tihi udjeli vremenski su neograničeni, tj. nemaju dospijeće te stoga ostaju u Banci, osim ako ih se ne otplati na inicijativu Banke.

| (77) | Sparkassenverband i BayernLB sporazumjeli su se da će se svi tihi udjeli bez dospijeća koje drže pojedinačne bavarske štedionice otplatiti [...] i da će ih Sparkassenverband u okviru dokapitalizacije odmah ponovno uložiti u BayernLB Holding. (31) |
| --- | --- |

(77)

Sparkassenverband i BayernLB sporazumjeli su se da će se svi tihi udjeli bez dospijeća koje drže pojedinačne bavarske štedionice otplatiti [...] i da će ih Sparkassenverband u okviru dokapitalizacije odmah ponovno uložiti u BayernLB Holding. (31)

| (78) | Osim toga, Sparkassenverband će unijeti dodatnih [22 – 62] milijuna EUR u društvo BayernLB Holding. Novi udjeli udruženja štedionica Sparkassenverband utvrđuju se prema vrijednosti društva BayernLB Holding AG koja se određuje u skladu sa standardom ocjenjivanja IdW S1 koji je razvio njemački Institut ovlaštenih revizora (IdW, njem. Institut der Wirtschaftsprüfer). Stopa sudjelujućih udjela udruženja štedionica Sparkassenverband smije iznositi najviše 25 % tako da u svakom slučaju ostane ispod razine blokirajuće manjine (25 % + 1 glas). |
| --- | --- |

(78)

Osim toga, Sparkassenverband će unijeti dodatnih [22 – 62] milijuna EUR u društvo BayernLB Holding. Novi udjeli udruženja štedionica Sparkassenverband utvrđuju se prema vrijednosti društva BayernLB Holding AG koja se određuje u skladu sa standardom ocjenjivanja IdW S1 koji je razvio njemački Institut ovlaštenih revizora (IdW, njem. Institut der Wirtschaftsprüfer). Stopa sudjelujućih udjela udruženja štedionica Sparkassenverband smije iznositi najviše 25 % tako da u svakom slučaju ostane ispod razine blokirajuće manjine (25 % + 1 glas).

| (79) | Ni tihi udjel savezne pokrajine Bavarske u iznosu od 3 milijarde EUR ne može se od 2018. više priznavati kao regulatorni osnovni kapital. Nadalje, savezna pokrajina Bavarska objavila je da želi od banke BayernLB vratiti tihi udjel u iznosu od 3 milijarde EUR. Međutim, BayernLB nije želio odmah otplatiti tihi udjel kako ne bi ugrozio regulatorne kapitalne rezerve. BaFin je Komisiji usmeno objasnio da prema njegovu mišljenju banci nije potrebna samo stopa osnovnog kapitala od 9 % koju je utvrdilo Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) (dalje u tekstu „osnovni kapital koji je utvrdila EBA”), nego i znatne kapitalne rezerve koje bi u skladu s poslovnim modelom predmetne Banke trebale iznositi najmanje od 0,5 % do 1 %. |
| --- | --- |

(79)

Ni tihi udjel savezne pokrajine Bavarske u iznosu od 3 milijarde EUR ne može se od 2018. više priznavati kao regulatorni osnovni kapital. Nadalje, savezna pokrajina Bavarska objavila je da želi od banke BayernLB vratiti tihi udjel u iznosu od 3 milijarde EUR. Međutim, BayernLB nije želio odmah otplatiti tihi udjel kako ne bi ugrozio regulatorne kapitalne rezerve. BaFin je Komisiji usmeno objasnio da prema njegovu mišljenju banci nije potrebna samo stopa osnovnog kapitala od 9 % koju je utvrdilo Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) (dalje u tekstu „osnovni kapital koji je utvrdila EBA”), nego i znatne kapitalne rezerve koje bi u skladu s poslovnim modelom predmetne Banke trebale iznositi najmanje od 0,5 % do 1 %.

| (80) | Osim toga, nakon što je primijenila krizni scenarij na temelju ispitivanja otpornosti na stres koji je EBA provela u lipnju 2011., Banka je smatrala da je takav zaštitni sloj kapitala opravdan. Nadzorno tijelo pozdravilo je taj oprezan pristup. Njemačka stoga nije mogla Komisiji dostaviti prijedlog moguće otplate tihog udjela. |
| --- | --- |

(80)

Osim toga, nakon što je primijenila krizni scenarij na temelju ispitivanja otpornosti na stres koji je EBA provela u lipnju 2011., Banka je smatrala da je takav zaštitni sloj kapitala opravdan. Nadzorno tijelo pozdravilo je taj oprezan pristup. Njemačka stoga nije mogla Komisiji dostaviti prijedlog moguće otplate tihog udjela.

| (81) | Nadalje, BaFin je uputio na to da bi se kapital banke BayernLabo možda u budućnosti mogao tretirati [drukčije]. Stoga BayernLB namjerava znatan dio rezervi banke BayernLabo (1 milijardu EUR) preknjižiti na matičnu banku. Namjenski kapital (vidjeti uvodne izjave 29. i 31.) doduše ostaje u banci BayernLabo te će se i dalje upotrebljavati za ispunjavanje zakonskih obveza banke BayernLabo u pogledu pružanja poticaja. Kapital koji ostaje u banci BayernLabo revalorizirat će se tako da se može priznati kao osnovni kapital koji je utvrdila EBA jer ima neograničenu funkciju pokrića gubitaka i isplaćuje se preko dividendi. |
| --- | --- |

(81)

Nadalje, BaFin je uputio na to da bi se kapital banke BayernLabo možda u budućnosti mogao tretirati [drukčije]. Stoga BayernLB namjerava znatan dio rezervi banke BayernLabo (1 milijardu EUR) preknjižiti na matičnu banku. Namjenski kapital (vidjeti uvodne izjave 29. i 31.) doduše ostaje u banci BayernLabo te će se i dalje upotrebljavati za ispunjavanje zakonskih obveza banke BayernLabo u pogledu pružanja poticaja. Kapital koji ostaje u banci BayernLabo revalorizirat će se tako da se može priznati kao osnovni kapital koji je utvrdila EBA jer ima neograničenu funkciju pokrića gubitaka i isplaćuje se preko dividendi.

(e)   Opis financijskog planiranja

| (82) | U uvodnoj izjavi 83. i dalje navode se pretpostavke na kojima se temelji financijsko planiranje, tretman u skladu s propisima o nadzoru banaka, prognozirani podatci, profitabilnost pojedinih segmenata poslovanja i prognoze za MKB. |
| --- | --- |

(82)

U uvodnoj izjavi 83. i dalje navode se pretpostavke na kojima se temelji financijsko planiranje, tretman u skladu s propisima o nadzoru banaka, prognozirani podatci, profitabilnost pojedinih segmenata poslovanja i prognoze za MKB.

—   Pretpostavke na kojima se temelji planiranje

| (83) | Za kratkoročne prognoze kretanja BDP-a i tečaja (tj. za razdoblje 2012.–2013.) BayernLB primjenjuje metodu koja se temelji na ponderiranim prognozama međunarodnih institucija, gospodarskim prognozama privatnih ekonomskih instituta te podatcima vlastitog odjela banke BayernLB za istraživanja. U dugoročnim prognozama kretanja BDP-a, koje se odnose na razdoblje nakon 2013., BayernLB u svojim prognozama pretpostavlja da će se dugoročnim potencijalom nekog gospodarstva odrediti njegov rast. Za potrebe unutarnjeg planiranja BayernLB načelno se oslanja na konzervativne prognoze. Neznatna odstupanja od projekcija drugih institucija posljedica su zaokruživanja (kao u prognozi europodručja za 2013.: MMF: 0,9 %; BayernLB i Komisija: 1 % |
| --- | --- |

(83)

Za kratkoročne prognoze kretanja BDP-a i tečaja (tj. za razdoblje 2012.–2013.) BayernLB primjenjuje metodu koja se temelji na ponderiranim prognozama međunarodnih institucija, gospodarskim prognozama privatnih ekonomskih instituta te podatcima vlastitog odjela banke BayernLB za istraživanja. U dugoročnim prognozama kretanja BDP-a, koje se odnose na razdoblje nakon 2013., BayernLB u svojim prognozama pretpostavlja da će se dugoročnim potencijalom nekog gospodarstva odrediti njegov rast. Za potrebe unutarnjeg planiranja BayernLB načelno se oslanja na konzervativne prognoze. Neznatna odstupanja od projekcija drugih institucija posljedica su zaokruživanja (kao u prognozi europodručja za 2013.: MMF: 0,9 %; BayernLB i Komisija: 1 %

| (84) | Prognoze banke BayernLB u pogledu američkog dolara temelje se na pretpostavci da će američki dolar 2013. [...]. U razdoblju 2015. – 2016 dolar će u odnosu na euro [...]. BayernLB to potkrepljuje očekivanim [...] u javnim financijama SAD-a i činjenicom da će tečaj [...] pariteta kupovne moći [...], koji je Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) za 2011. procijenila na 1,25 USD. Budući da se čini da će stopa inflacije u SAD-u biti viša od stope inflacije u europodručju, BayernLB smatra da će paritet kupovne moći 2016. iznositi približno 1,30 USD. |
| --- | --- |

(84)

Prognoze banke BayernLB u pogledu američkog dolara temelje se na pretpostavci da će američki dolar 2013. [...]. U razdoblju 2015. – 2016 dolar će u odnosu na euro [...]. BayernLB to potkrepljuje očekivanim [...] u javnim financijama SAD-a i činjenicom da će tečaj [...] pariteta kupovne moći [...], koji je Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) za 2011. procijenila na 1,25 USD. Budući da se čini da će stopa inflacije u SAD-u biti viša od stope inflacije u europodručju, BayernLB smatra da će paritet kupovne moći 2016. iznositi približno 1,30 USD.

| (85) | Prognoze banke BayernLB u pogledu kretanja kamatnih stopa temelje se na trenutačno vrlo niskoj razini kamata. BayernLB očekuje postupno normaliziranje, tj. kretanje od trenutačno niskih stopa do primjerene razine (fer vrijednosti); pritom se oslanja na prognoze rasta i inflacije te relevantne izjave u pogledu očekivane novčane politike. |
| --- | --- |

(85)

Prognoze banke BayernLB u pogledu kretanja kamatnih stopa temelje se na trenutačno vrlo niskoj razini kamata. BayernLB očekuje postupno normaliziranje, tj. kretanje od trenutačno niskih stopa do primjerene razine (fer vrijednosti); pritom se oslanja na prognoze rasta i inflacije te relevantne izjave u pogledu očekivane novčane politike.

| (86) | Njemačka je Komisiji dostavila informacije iz kojih proizlazi da su prognoze banke BayernLB u pogledu kretanja BDP-a vrlo slične općrnitoj ocjeni velikih međunarodnih institucija kao što su Međunarodni monetarni fond (MMF) i Komisija. |
| --- | --- |

(86)

Njemačka je Komisiji dostavila informacije iz kojih proizlazi da su prognoze banke BayernLB u pogledu kretanja BDP-a vrlo slične općrnitoj ocjeni velikih međunarodnih institucija kao što su Međunarodni monetarni fond (MMF) i Komisija.

| (87) | Najnovije ažurirane prognoze iz lipnja 2012. temelje se na pretpostavkama iz svibnja 2012. U svojim ažuriranim financijskim prognozama iz lipnja 2012. BayernLB izmijenio je niz ekonomskih pretpostavki planiranja i svoje prognoze revidirao posebno s obzirom na u to vrijeme vrlo niske kamatne stope (vidjeti tablicu 3.).

  Tablica 3.


  Pretpostavke financijskih prognoza










  Godina | 2012. % | 2013. % | 2014. % | 2015. % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| petogodišnja kamatna stopa (prethodno planiranje) | [...] | [...] | [...] | [...] |
| petogodišnja kamatna stopa (ažuriranje, lipanj 2012.) | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EUR/USD | [1,10–1,60] | [1,10–1,60] | [1,10–1,60] | [1,10–1,60] |

(87)

Najnovije ažurirane prognoze iz lipnja 2012. temelje se na pretpostavkama iz svibnja 2012. U svojim ažuriranim financijskim prognozama iz lipnja 2012. BayernLB izmijenio je niz ekonomskih pretpostavki planiranja i svoje prognoze revidirao posebno s obzirom na u to vrijeme vrlo niske kamatne stope (vidjeti tablicu 3.).

Tablica 3.

Pretpostavke financijskih prognoza

Godina

2012. %

2013. %

2014. %

2015. %

petogodišnja kamatna stopa (prethodno planiranje)

[...]

[...]

[...]

[...]

petogodišnja kamatna stopa (ažuriranje, lipanj 2012.)

[...]

[...]

[...]

[...]

EUR/USD

[1,10–1,60]

[1,10–1,60]

[1,10–1,60]

[1,10–1,60]

| (88) | BayernLB iz svojih je specifičnih razloga proveo i niz negativnih prilagodbi u svojim prognozama rezultata. Tako je, na primjer, kao temelj uzeo opreznije projekcije kretanja poreza (tj. višu efektivnu poreznu stopu), odredio više troškove poslovanja kako bi u obzir uzeo nepovoljnu odluku Saveznog suda za radne sporove (Bundesarbeitsgericht) i ažurirao svoju dobit na osnovi zaštite od valutnog rizika (eng. cross currency hedge) u skladu sa stanjem krajem 2011. (32) |
| --- | --- |

(88)

BayernLB iz svojih je specifičnih razloga proveo i niz negativnih prilagodbi u svojim prognozama rezultata. Tako je, na primjer, kao temelj uzeo opreznije projekcije kretanja poreza (tj. višu efektivnu poreznu stopu), odredio više troškove poslovanja kako bi u obzir uzeo nepovoljnu odluku Saveznog suda za radne sporove (Bundesarbeitsgericht) i ažurirao svoju dobit na osnovi zaštite od valutnog rizika (eng. cross currency hedge) u skladu sa stanjem krajem 2011. (32)

| (89) | BayernLB je dostavio analizu osjetljivosti svojih financijskih prognoza na promjene tečaja za USD, CHF i GBP. Iz dostavljenih informacija može se vidjeti da je neto kamatni prihod najosjetljiviji na kretanja američkog dolara. U slučaju jačeg tečaja EUR/USD u prognozama se upućuje na niži neto kamatni prihod, a u slučaju slabijeg tečaja EUR/USD na viši. |
| --- | --- |

(89)

BayernLB je dostavio analizu osjetljivosti svojih financijskih prognoza na promjene tečaja za USD, CHF i GBP. Iz dostavljenih informacija može se vidjeti da je neto kamatni prihod najosjetljiviji na kretanja američkog dolara. U slučaju jačeg tečaja EUR/USD u prognozama se upućuje na niži neto kamatni prihod, a u slučaju slabijeg tečaja EUR/USD na viši.

—   Financijske prognoze

| (90) | Njemačka je dostavila detaljne financijske projekcije kretanja imovine, marži i izloženosti u pojedinim segmentima poslovanja te očekivanog financiranja prema pojedinom izvoru refinanciranja s odgovarajućim maržama. |
| --- | --- |

(90)

Njemačka je dostavila detaljne financijske projekcije kretanja imovine, marži i izloženosti u pojedinim segmentima poslovanja te očekivanog financiranja prema pojedinom izvoru refinanciranja s odgovarajućim maržama.

| (91) | Tablica 4. sadržava podatke iz plana restrukturiranja.

  Tablica 4.


  Podatci iz plana restrukturiranja











  Koncern (u milijunima EUR) | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| plan | plan | plan | plan | plan |
| Višak raspona | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Višak naknada | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Dobit na osnovi zaštita | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Poslovni rezultat | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Dobit na osnovi ulaganja i umanjenja vrijednosti | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ostala dobit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ukupni prihodi | [2 300–2 800] | [2 300–2 800] | [2 300–2 800] | [2 300–2 800] | [2 300–2 800] |
| Rezerviranja za gubitke po kreditima | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ukupni rashodi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gubitak za bankovne troškove | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Rashodi za restrukturiranje | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| DOBIT PRIJE OPOREZIVANJA | [0–500] | [500–1 000] | [500–1 000] | [500–1 000] | [700–1 200] |
| POREZI NA PRIHOD | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| DOBIT NAKON OPOREZIVANJA | [0–500] | [200–700] | [200–700] | [400–900] | [400–900] |
| Omjer troškova i prihoda (uklj. bankovne troškove) u % | [60–75] % | [50–60] % | [50–60] % | [45–55] % | [45–55] % |
| Imovina | [250 000–280 000] | [250 000–280 000] | [240 000–70 000] | [220 000–250 000] | [220 000–250 000] |
| Regulatorne izloženosti | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ukupni prihodi/izloženosti (u bps) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Prosječan broj zaposlenika (u tisućama) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] (34) |
| Povrat na kapital (RoE) na temelju stope kapitala od 10 %
   (33) | [0–5] % | [3–8] % | [3–8] % | [3–8] % | [5–10] % |

(91)

Tablica 4. sadržava podatke iz plana restrukturiranja.

Tablica 4.

Podatci iz plana restrukturiranja

Koncern (u milijunima EUR)

2012.

2013.

2014.

2015.

2016.

plan

plan

plan

plan

plan

Višak raspona

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Višak naknada

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dobit na osnovi zaštita

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Poslovni rezultat

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Dobit na osnovi ulaganja i umanjenja vrijednosti

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ostala dobit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ukupni prihodi

[2 300–2 800]

[2 300–2 800]

[2 300–2 800]

[2 300–2 800]

[2 300–2 800]

Rezerviranja za gubitke po kreditima

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ukupni rashodi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gubitak za bankovne troškove

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Rashodi za restrukturiranje

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

DOBIT PRIJE OPOREZIVANJA

[0–500]

[500–1 000]

[500–1 000]

[500–1 000]

[700–1 200]

POREZI NA PRIHOD

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

DOBIT NAKON OPOREZIVANJA

[0–500]

[200–700]

[200–700]

[400–900]

[400–900]

Omjer troškova i prihoda (uklj. bankovne troškove) u %

[60–75] %

[50–60] %

[50–60] %

[45–55] %

[45–55] %

Imovina

[250 000–280 000]

[250 000–280 000]

[240 000–70 000]

[220 000–250 000]

[220 000–250 000]

Regulatorne izloženosti

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ukupni prihodi/izloženosti (u bps)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Prosječan broj zaposlenika (u tisućama)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...] (34)

Povrat na kapital (RoE) na temelju stope kapitala od 10 %
   (33)

[0–5] %

[3–8] %

[3–8] %

[3–8] %

[5–10] %

| (92) | Tijekom ispitivanja otpornosti na stres koje je EBA provela u prosincu 2011. stopa osnovnog kapitala banke BayernLB koju je utvrdila EBA iznosila je 10 %. Banka će tijekom razdoblja restrukturiranja ostvarivati sve veću dobit. |
| --- | --- |

(92)

Tijekom ispitivanja otpornosti na stres koje je EBA provela u prosincu 2011. stopa osnovnog kapitala banke BayernLB koju je utvrdila EBA iznosila je 10 %. Banka će tijekom razdoblja restrukturiranja ostvarivati sve veću dobit.

—   Prognoze za pojedinačne segmente poslovanja i povrate

Tablica 5.

Prognoze za pojedinačne segmente poslovanja i povrate

| Segment poslovanja | Povrat na kapital nakon oporezivanja (35) | Rizikom ponderirana imovina (u milijardama EUR) | Promjena rizikom ponderirane imovine u % |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011.

  % | 2012.

  % | 2016.

  % | 2011. | 2016. | 2011.–2016.

  % |
| Poslovni klijenti i MSP-ovi | 8,3 | [3–8] % | [5–10] | 27,3 | [29–31] | + [6–14] |
| DKB | 4,7 | [3–8] % | [5–10] | 31,1 | [38–41] | + [21–31] |
| Nekretnine | 9,8 | [3–8] % | [5–10] | 9,7 | [13–15] | + [33–43] |
| Štedionice i udruženje | [15–50] | [10–35] | [10–35] | 0,7 | [1–3] | + [50–200] |
| Tržišta | 4,0 | [(– 10)–(– 5)] | [0–5] | 20,3 | [14 – 16] | [(– 31)–(– 21)] |
| BayernLabo | 85 | [115–120] | [75–80] | 0,6 | [0,6–0,8] | + [0–33] |
| Koncern
   (36) | | 1–5 | [5–10] | 118,4 | [95–105] | [(– 20)–(– 11)] |
| Djelatnosti koje se neće nastaviti |
| Jedinica za restrukturiranje | 5,6 | [(– 5) – 0] | [(– 13)–(– 5)] | 12,1 | [1,5–2] | [(– 100)–(– 75)] |
| LBS | 25,3 | [...] | [...] | 2,1 | [...] | [...] |
| MKB | – 40,4 | [(– 20)–(– 15)] | [...] | 7,2 | [...] | [...] |

Segment poslovanja

Povrat na kapital nakon oporezivanja (35)

Rizikom ponderirana imovina (u milijardama EUR)

Promjena rizikom ponderirane imovine u %

2011.

%

2012.

%

2016.

%

2011.

2016.

2011.–2016.

%

Poslovni klijenti i MSP-ovi

8,3

[3–8] %

[5–10]

27,3

[29–31]

- [6–14]

DKB

4,7

[3–8] %

[5–10]

31,1

[38–41]

- [21–31]

Nekretnine

9,8

[3–8] %

[5–10]

9,7

[13–15]

- [33–43]

Štedionice i udruženje

[15–50]

[10–35]

[10–35]

0,7

[1–3]

- [50–200]

Tržišta

4,0

[(– 10)–(– 5)]

[0–5]

20,3

[14 – 16]

[(– 31)–(– 21)]

BayernLabo

85

[115–120]

[75–80]

0,6

[0,6–0,8]

- [0–33]

Koncern
   (36)

1–5

[5–10]

118,4

[95–105]

[(– 20)–(– 11)]

Djelatnosti koje se neće nastaviti

Jedinica za restrukturiranje

5,6

[(– 5) – 0]

[(– 13)–(– 5)]

12,1

[1,5–2]

[(– 100)–(– 75)]

LBS

25,3

[...]

[...]

2,1

[...]

[...]

MKB

– 40,4

[(– 20)–(– 15)]

[...]

7,2

[...]

[...]

—   Financiranje

| (93) | U lipnju 2011. Njemačka je dostavila plan financiranja banke BayernLB koji je prikazan u tablici 6. Raščlamba je napravljena prije nego što se Banka obvezala na dodatna smanjenja bilance, uz rezultat bilance od otprilike 240 milijardi EUR u 2015.

  Tablica 6.


  Plan financiranja | 2010. | 2015. | Apsolutna promjena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Osigurane obveze prema kreditnim institucijama | [...] | [...] | [...] |
| Neosigurane obveze prema kreditnim institucijama | [...] | [...] | [...] |
| od čega: račun vlastitih vrijednosnih papira (njem. Depot A) | [...] | [...] | [...] |
| Obveze prema nebankarskim institucijama | [...] | [...] | [...] |
| od čega: depoziti poduzetnika | [...] | [...] | [2–8] |
| Sekuritizirane obveze | [...] | [...] | [...] |
| od čega: obveznice | [...] | [...] | [...] |
| od čega: račun deponiranih vrijednosnih papira (njem. Depot B) | [...] | [...] | [1–5] |
| Rezerviranja za obveze i rashode | [...] | [...] | [...] |
| Podređene obveze | [...] | [...] | [...] |
| Vlasnički vrijednosni papiri | [...] | [...] | [...] |
| Obveze namijenjene trgovanju | [...] | [...] | [...] |
| Ostalo | [...] | [...] | [...] |
| Iznos | [...] | [...] | [...] |

(93)

U lipnju 2011. Njemačka je dostavila plan financiranja banke BayernLB koji je prikazan u tablici 6. Raščlamba je napravljena prije nego što se Banka obvezala na dodatna smanjenja bilance, uz rezultat bilance od otprilike 240 milijardi EUR u 2015.

Tablica 6.

Plan financiranja

2010.

2015.

Apsolutna promjena

Osigurane obveze prema kreditnim institucijama

[...]

[...]

[...]

Neosigurane obveze prema kreditnim institucijama

[...]

[...]

[...]

od čega: račun vlastitih vrijednosnih papira (njem. Depot A)

[...]

[...]

[...]

Obveze prema nebankarskim institucijama

[...]

[...]

[...]

od čega: depoziti poduzetnika

[...]

[...]

[2–8]

Sekuritizirane obveze

[...]

[...]

[...]

od čega: obveznice

[...]

[...]

[...]

od čega: račun deponiranih vrijednosnih papira (njem. Depot B)

[...]

[...]

[1–5]

Rezerviranja za obveze i rashode

[...]

[...]

[...]

Podređene obveze

[...]

[...]

[...]

Vlasnički vrijednosni papiri

[...]

[...]

[...]

Obveze namijenjene trgovanju

[...]

[...]

[...]

Ostalo

[...]

[...]

[...]

Iznos

[...]

[...]

[...]

| (94) | BayernLB je dostavio podatke prikazane u tablici 7. koji se odnose na kretanja njegovih sekuritiziranih i nesekuritiziranih obveza koje su prije krize bile pokrivene državnim jamstvom i neograničenim jamstvom za obveze predmetne institucije (njem. Gewährträgerhaftung) (37) tijekom razdoblja restrukturiranja.

  Tablica 7.


  Dospijeća obveza pokrivenih jamstvom Gewährträgerhaftung








  Stanje | U milijardama EUR |
| --- | --- | --- |
| 31.12.2010. | 58,3 |
| 31.12.2011. | 46,7 |
| 31.12.2012. | 41,4 |
| 31.12.2013. | 32,8 |
| 31.12.2014. | 23,6 |
| 31.12.2015. | 1,6 |

(94)

BayernLB je dostavio podatke prikazane u tablici 7. koji se odnose na kretanja njegovih sekuritiziranih i nesekuritiziranih obveza koje su prije krize bile pokrivene državnim jamstvom i neograničenim jamstvom za obveze predmetne institucije (njem. Gewährträgerhaftung) (37) tijekom razdoblja restrukturiranja.

Tablica 7.

Dospijeća obveza pokrivenih jamstvom Gewährträgerhaftung

Stanje

U milijardama EUR

31.12.2010.

58,3

31.12.2011.

46,7

31.12.2012.

41,4

31.12.2013.

32,8

31.12.2014.

23,6

31.12.2015.

1,6

| (95) | Njemačka je dostavila sveobuhvatne informacije o drugim izvorima financiranja koje BayernLB ima na raspolaganju. To su, prije svega, informacije o raspoloživim kolateralima za izdavanje pokrivenih obveznica koji u dostavljenom planu financiranja nisu uzeti u obzir. Ti su kolaterali dostupni na razini banke DKB i mogli bi se pokazati kao povoljni drugi izvori financiranja. Nadalje, Njemačka je dostavila informacije o dodatnim, sve većim mogućnostima izdavanja vrijednosnih papira na međunarodnim tržištima. |
| --- | --- |

(95)

Njemačka je dostavila sveobuhvatne informacije o drugim izvorima financiranja koje BayernLB ima na raspolaganju. To su, prije svega, informacije o raspoloživim kolateralima za izdavanje pokrivenih obveznica koji u dostavljenom planu financiranja nisu uzeti u obzir. Ti su kolaterali dostupni na razini banke DKB i mogli bi se pokazati kao povoljni drugi izvori financiranja. Nadalje, Njemačka je dostavila informacije o dodatnim, sve većim mogućnostima izdavanja vrijednosnih papira na međunarodnim tržištima.

—   MKB

| (96) | Zakon o konverziji kredita u stranim valutama (38) koji je mađarska vlada donijela u jesen 2011. u znatnoj je mjeri pridonio gubitku od 382 milijuna EUR koji je MKB zabilježio na kraju godine. |
| --- | --- |

(96)

Zakon o konverziji kredita u stranim valutama (38) koji je mađarska vlada donijela u jesen 2011. u znatnoj je mjeri pridonio gubitku od 382 milijuna EUR koji je MKB zabilježio na kraju godine.

| (97) | Prijevremena otplata kredita u stranim valutama i produljeno nepovoljno okruženje doveli su do trajnog pogoršanja projekcija za MKB tako da je BayernLB u skladu s njemačkim računovodstvenim standardima morao otpisati knjigovodstvenu vrijednost svojeg sudjelujućeg udjela u banci MKB u iznosu od 576 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(97)

Prijevremena otplata kredita u stranim valutama i produljeno nepovoljno okruženje doveli su do trajnog pogoršanja projekcija za MKB tako da je BayernLB u skladu s njemačkim računovodstvenim standardima morao otpisati knjigovodstvenu vrijednost svojeg sudjelujućeg udjela u banci MKB u iznosu od 576 milijuna EUR.

| (98) | U prvom tromjesečju 2012. BayernLB unio je 200 milijuna EUR u okviru dokapitalizacije na razini banke MKB. BayernLB preko „financiranja unutar grupe” ima izloženost prema banci MKB koja će prema procjenama krajem 2012. iznositi oko [...] milijardi EUR. |
| --- | --- |

(98)

U prvom tromjesečju 2012. BayernLB unio je 200 milijuna EUR u okviru dokapitalizacije na razini banke MKB. BayernLB preko „financiranja unutar grupe” ima izloženost prema banci MKB koja će prema procjenama krajem 2012. iznositi oko [...] milijardi EUR.

—   Ispitivanje otpornosti na stres koje je provela EBA

| (99) | U okviru ispitivanja otpornosti na stres koje je EBA provela u prosincu 2011. stopa osnovnog kapitala banke BayernLB prema kriterijima EBA-e (dalje u tekstu „stopa osnovnog kapitala koju je utvrdila EBA” ili „stopa osnovnog kapitala”) iznosila je 10 %. S obzirom na sastav portfelja banke BayernLB prema državama EBA je zaključila da banci BayernLB nije potreban poseban zaštitni sloj kapitala za izloženosti prema državama u Europskom gospodarskom prostoru. |
| --- | --- |

(99)

U okviru ispitivanja otpornosti na stres koje je EBA provela u prosincu 2011. stopa osnovnog kapitala banke BayernLB prema kriterijima EBA-e (dalje u tekstu „stopa osnovnog kapitala koju je utvrdila EBA” ili „stopa osnovnog kapitala”) iznosila je 10 %. S obzirom na sastav portfelja banke BayernLB prema državama EBA je zaključila da banci BayernLB nije potreban poseban zaštitni sloj kapitala za izloženosti prema državama u Europskom gospodarskom prostoru.

—   Pretpostavke u skladu s propisima o nadzoru banaka

| (100) | Financijsko planiranje temelji se na pretpostavci da će se 2013. izvršiti prijelaz s Općeprihvaćenih računovodstvenih načela (GAAP) u skladu s njemačkim Zakonikom o trgovačkim društvima (HGB, njem. Handelsgesetzbuch) kao računovodstvenog standarda za izračun stopa regulatornog kapitala u skladu s propisima o nadzoru banaka na Međunarodne standarde financijskog izvještavanja (MSFI-jevi). |
| --- | --- |

(100)

Financijsko planiranje temelji se na pretpostavci da će se 2013. izvršiti prijelaz s Općeprihvaćenih računovodstvenih načela (GAAP) u skladu s njemačkim Zakonikom o trgovačkim društvima (HGB, njem. Handelsgesetzbuch) kao računovodstvenog standarda za izračun stopa regulatornog kapitala u skladu s propisima o nadzoru banaka na Međunarodne standarde financijskog izvještavanja (MSFI-jevi).

| (101) | Primjena MSFI-jeva dovela bi do cijelog niza promjena koje se odnose na regulatorni kapital banke BayernLB, a koje su u prognozama uzete u obzir. Ključan učinak te promjene odnosi se na beskamatne (državno poticane) kredite koje u okviru državnih stambenih poticaja i urbanog razvoja odobrava BayernLabo (39). U skladu s HGB-om ti se krediti bilanciraju po diskontiranoj vrijednosti (koja je niža od nominalne vrijednosti jer krediti ne donose kamate). U skladu s MSFI-jevima ti se krediti, kako je potvrdio revizor banke BayernLB, bilanciraju po nominalnoj vrijednosti. Iz te bi se razlike ostvario kapital na razini banke BayernLabo, a time i na razini banke BayernLB. Na temelju te promjene 31. prosinca 2011. ostvareno je 967 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(101)

Primjena MSFI-jeva dovela bi do cijelog niza promjena koje se odnose na regulatorni kapital banke BayernLB, a koje su u prognozama uzete u obzir. Ključan učinak te promjene odnosi se na beskamatne (državno poticane) kredite koje u okviru državnih stambenih poticaja i urbanog razvoja odobrava BayernLabo (39). U skladu s HGB-om ti se krediti bilanciraju po diskontiranoj vrijednosti (koja je niža od nominalne vrijednosti jer krediti ne donose kamate). U skladu s MSFI-jevima ti se krediti, kako je potvrdio revizor banke BayernLB, bilanciraju po nominalnoj vrijednosti. Iz te bi se razlike ostvario kapital na razini banke BayernLabo, a time i na razini banke BayernLB. Na temelju te promjene 31. prosinca 2011. ostvareno je 967 milijuna EUR.

(f)   Dodatno smanjenje izloženosti

| (102) | Njemačka se obvezala da će do 2017., na način na koji to neće utjecati na dobit, smanjiti dodatne izloženosti u iznosu od 10 milijardi EUR, pri čemu bi se svako smanjenje prihoda nadoknadilo odgovarajućim smanjenjem troškova. Smanjenja se mogu postići optimiziranjem izračuna izloženosti ili smanjenjem imovine u određenim segmentima poslovanja. |
| --- | --- |

(102)

Njemačka se obvezala da će do 2017., na način na koji to neće utjecati na dobit, smanjiti dodatne izloženosti u iznosu od 10 milijardi EUR, pri čemu bi se svako smanjenje prihoda nadoknadilo odgovarajućim smanjenjem troškova. Smanjenja se mogu postići optimiziranjem izračuna izloženosti ili smanjenjem imovine u određenim segmentima poslovanja.

| (103) | BayernLB je kao primjer na raspolaganje stavio sljedeću podjelu dodatnog smanjenja izloženosti za 10 milijardi EUR po segmentima (u odnosu na prognoze izloženosti sadržane u planu restrukturiranja): Dodatno smanjenje za [...] milijardi EUR u segmentima poslovanja poslovni klijenti/MSP-ovi, [...] milijardi EUR u banci DKB, [...] milijardi EUR u segmentu poslovanja nekretninama, [...] milijardi EUR u segmentu poslovanja koji se odnosi na tržišta i [...] milijardi EUR u jedinici za restrukturiranje. |
| --- | --- |

(103)

BayernLB je kao primjer na raspolaganje stavio sljedeću podjelu dodatnog smanjenja izloženosti za 10 milijardi EUR po segmentima (u odnosu na prognoze izloženosti sadržane u planu restrukturiranja): Dodatno smanjenje za [...] milijardi EUR u segmentima poslovanja poslovni klijenti/MSP-ovi, [...] milijardi EUR u banci DKB, [...] milijardi EUR u segmentu poslovanja nekretninama, [...] milijardi EUR u segmentu poslovanja koji se odnosi na tržišta i [...] milijardi EUR u jedinici za restrukturiranje.

| (104) | Njemačka je kao primjer dostavila dva moguća scenarija dodatnog smanjenja izloženosti od 10 milijardi EUR. Prema mišljenju Njemačke i banke BayernLB oba su scenarija ostvariva. |
| --- | --- |

(104)

Njemačka je kao primjer dostavila dva moguća scenarija dodatnog smanjenja izloženosti od 10 milijardi EUR. Prema mišljenju Njemačke i banke BayernLB oba su scenarija ostvariva.

Scenarij 1.: Smanjenje izloženosti u iznosu od [...] milijardi EUR smanjenjem poslovanja i [...] milijardi EUR optimiziranjem izloženosti

| (105) | U prvom scenariju Njemačka opisuje mogući utjecaj smanjenja izloženosti od [...] milijardi EUR smanjenjem poslovanja i dodatnog smanjenja od [...] milijardi EUR optimiziranjem izloženosti (vidjeti tablicu 8.).

  Tablica 8.


  Scenarij 1.









  Koncern (u milijunima EUR) | 2016. | Delta-vrijednost nakon smanjenja izloženosti od 10 milijardi EUR | 2016. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Plan restrukturiranja | Nakon dodatnog smanjenja izloženosti |
| Ukupni prihodi | [...] | [...] | [...] |
| Rezerviranja za gubitke po kreditima | [...] | [...] | [...] |
| Ukupni rashodi | [...] | [...] | [...] |
| DOBIT PRIJE OPOREZIVANJA | [...] | [...] | [...] |
| Povrat na kapital (40) (22 % poreza) | [5–10] % | [...] | [7–12] % |
| Izloženosti | [...] | [...] | [...] |

(105)

U prvom scenariju Njemačka opisuje mogući utjecaj smanjenja izloženosti od [...] milijardi EUR smanjenjem poslovanja i dodatnog smanjenja od [...] milijardi EUR optimiziranjem izloženosti (vidjeti tablicu 8.).

Tablica 8.

Scenarij 1.

Koncern (u milijunima EUR)

2016.

Delta-vrijednost nakon smanjenja izloženosti od 10 milijardi EUR

2016.

Plan restrukturiranja

Nakon dodatnog smanjenja izloženosti

Ukupni prihodi

[...]

[...]

[...]

Rezerviranja za gubitke po kreditima

[...]

[...]

[...]

Ukupni rashodi

[...]

[...]

[...]

DOBIT PRIJE OPOREZIVANJA

[...]

[...]

[...]

Povrat na kapital (40) (22 % poreza)

[5–10] %

[...]

[7–12] %

Izloženosti

[...]

[...]

[...]

Scenarij 2.: Smanjenje izloženosti u iznosu od [...] milijardi EUR smanjenjem poslovanja i [...] milijardi EUR optimiziranjem izloženosti

| (106) | U drugom scenariju Njemačka opisuje mogući utjecaj smanjenja izloženosti od [...] milijardi EUR smanjenjem poslovanja i dodatnog smanjenja izloženosti od [...] milijardi EUR optimiziranjem izloženosti (vidjeti tablicu 9.).

  Tablica 9.


  Scenarij 2.









  Koncern (u milijunima EUR) | 2016. | Delta-vrijednost nakon smanjenja izloženosti od 10 milijardi EUR | 2016. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Plan restrukturiranja | Nakon dodatnog smanjenja izloženosti |
| Ukupni prihodi | [...] | [...] | [...] |
| Rezerviranja za gubitke po kreditima | [...] | [...] | [...] |
| Ukupni rashodi | [...] | [...] | [...] |
| DOBIT PRIJE OPOREZIVANJA | [...] | [...] | [...] |
| Povrat na kapital (41) (22 % poreza) | [5–10] % | [...] | [7–12] % |
| Izloženosti | [...] | [...] | [...] |

(106)

U drugom scenariju Njemačka opisuje mogući utjecaj smanjenja izloženosti od [...] milijardi EUR smanjenjem poslovanja i dodatnog smanjenja izloženosti od [...] milijardi EUR optimiziranjem izloženosti (vidjeti tablicu 9.).

Tablica 9.

Scenarij 2.

Koncern (u milijunima EUR)

2016.

Delta-vrijednost nakon smanjenja izloženosti od 10 milijardi EUR

2016.

Plan restrukturiranja

Nakon dodatnog smanjenja izloženosti

Ukupni prihodi

[...]

[...]

[...]

Rezerviranja za gubitke po kreditima

[...]

[...]

[...]

Ukupni rashodi

[...]

[...]

[...]

DOBIT PRIJE OPOREZIVANJA

[...]

[...]

[...]

Povrat na kapital (41) (22 % poreza)

[5–10] %

[...]

[7–12] %

Izloženosti

[...]

[...]

[...]

| (107) | Banka smatra da trenutačno nije moguće odrediti točan profil smanjenja izloženosti tijekom vremena jer se smanjenje može ostvariti optimiziranjem izloženosti kao i smanjenjem poslovanja. |
| --- | --- |

(107)

Banka smatra da trenutačno nije moguće odrediti točan profil smanjenja izloženosti tijekom vremena jer se smanjenje može ostvariti optimiziranjem izloženosti kao i smanjenjem poslovanja.

4.   Plan otplate

| (108) | Banka je na zahtjev Komisije dostavila planove otplate (vidjeti tablice 10. i 11.) u kojima je u obzir uzeto smanjenje dodatnih izloženosti u iznosu od 10 milijardi EUR do 2017. Pritom je Banka uzela u obzir sve sekundarne učinke otplate, a posebno plaćanja kamata za tihe udjele. Nadalje, plan otplate temelji se na konzervativnoj pretpostavci da nadležno tijelo kapital nastao bilanciranjem kredita banke BayernLabo po nominalnoj vrijednosti u skladu s MSFI-jevima neće priznati kao regulatorni osnovni kapital (tablica 10.). Ako nadležno tijelo ukupan iznos ili njegov dio ipak prizna kao regulatorni osnovni kapital, tada će se on, u skladu s obvezom koju je preuzela Njemačka, u planu otplate od 2013. uzeti u obzir za isplatu odgovarajućeg dijela prekomjerne naknade (vidjeti tablicu 11.).

  Tablica 10.


  Hipotetski plan otplate bez dodatnog kapitala koji je u skladu s MSFI-jevima nastao procjenom kredita banke BayernLabo (u milijunima EUR)














  Godina | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. | UKUPNO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Isplate prekomjerne naknade u ratama | 480 (42) | 120 | 120 | | | | | 720 |
| Jednokratna prekomjerna naknada | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 240 |
| Otplata tihog udjela savezne pokrajine Bavarske bez dodatnog, dogovorenog smanjenja izloženosti | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [3 000] |
| Otplata dodatnim smanjenjem izloženosti | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kumulativno (prekomjerna naknada i tihi udjel savezne pokrajine Bavarske) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |

(108)

Banka je na zahtjev Komisije dostavila planove otplate (vidjeti tablice 10. i 11.) u kojima je u obzir uzeto smanjenje dodatnih izloženosti u iznosu od 10 milijardi EUR do 2017. Pritom je Banka uzela u obzir sve sekundarne učinke otplate, a posebno plaćanja kamata za tihe udjele. Nadalje, plan otplate temelji se na konzervativnoj pretpostavci da nadležno tijelo kapital nastao bilanciranjem kredita banke BayernLabo po nominalnoj vrijednosti u skladu s MSFI-jevima neće priznati kao regulatorni osnovni kapital (tablica 10.). Ako nadležno tijelo ukupan iznos ili njegov dio ipak prizna kao regulatorni osnovni kapital, tada će se on, u skladu s obvezom koju je preuzela Njemačka, u planu otplate od 2013. uzeti u obzir za isplatu odgovarajućeg dijela prekomjerne naknade (vidjeti tablicu 11.).

Tablica 10.

Hipotetski plan otplate bez dodatnog kapitala koji je u skladu s MSFI-jevima nastao procjenom kredita banke BayernLabo (u milijunima EUR)

Godina

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

UKUPNO

Isplate prekomjerne naknade u ratama

480 (42)

120

120

720

Jednokratna prekomjerna naknada

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 240

Otplata tihog udjela savezne pokrajine Bavarske bez dodatnog, dogovorenog smanjenja izloženosti

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[3 000]

Otplata dodatnim smanjenjem izloženosti

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kumulativno (prekomjerna naknada i tihi udjel savezne pokrajine Bavarske)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tablica 11.

Hipotetski plan otplate (u milijunima EUR) uključujući dodatni kapital koji je u skladu s MSFI-jevima nastao procjenom kredita banke BayernLabo [...]

| Godina | 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. | 2018. | 2019. | UKUPNO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Isplate prekomjerne naknade u ratama | 480 (43) | 120 | 120 | | | | | 720 |
| Jednokratna prekomjerna naknada | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | | | 1 240 |
| Otplata tihog udjela savezne pokrajine Bavarske bez dodatnog, dogovorenog smanjenja izloženosti | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | | | [3 000] |
| Otplata dodatnim smanjenjem izloženosti | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | | |
| Kumulativno (prekomjerna naknada i tihi udjel savezne pokrajine Bavarske) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | | | |

Godina

2013.

2014.

2015.

2016.

2017.

2018.

2019.

UKUPNO

Isplate prekomjerne naknade u ratama

480 (43)

120

120

720

Jednokratna prekomjerna naknada

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1 240

Otplata tihog udjela savezne pokrajine Bavarske bez dodatnog, dogovorenog smanjenja izloženosti

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[3 000]

Otplata dodatnim smanjenjem izloženosti

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kumulativno (prekomjerna naknada i tihi udjel savezne pokrajine Bavarske)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

5.   Preuzete obveze Njemačke

| (109) | Njemačka se obvezala da će se početni plan restrukturiranja dostavljen 29. travnja 2009., koji je posljednji put izmijenjen u obavijestima Njemačke od 6. i 12. lipnja 2012., uključujući preuzete obveze iz Priloga I. ovoj Odluci te druge obveze iz Priloga II. ovoj Odluci u potpunosti provesti u rokovima utvrđenima u tim prilozima. |
| --- | --- |

(109)

Njemačka se obvezala da će se početni plan restrukturiranja dostavljen 29. travnja 2009., koji je posljednji put izmijenjen u obavijestima Njemačke od 6. i 12. lipnja 2012., uključujući preuzete obveze iz Priloga I. ovoj Odluci te druge obveze iz Priloga II. ovoj Odluci u potpunosti provesti u rokovima utvrđenima u tim prilozima.

3.   SAŽETAK ODLUKE O POKRETANJU POSTUPKA I ODLUKE O PROŠIRENJU POSTUPKA

| (110) | Dvojbe koje je Komisija izrazila u odluci o pokretanju postupka odnosile su se na sljedeće:






  i. | izračun iznosa potpore i naknadu za zaštitu od rizika; |
| --- | --- | --- |

(110)

Dvojbe koje je Komisija izrazila u odluci o pokretanju postupka odnosile su se na sljedeće:

i.

izračun iznosa potpore i naknadu za zaštitu od rizika;

| ii. | pitanje je li plan restrukturiranja primjeren za ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti banke; |
| --- | --- |

ii.

pitanje je li plan restrukturiranja primjeren za ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti banke;

| iii. | pitanje jesu li mjere kojima bi se trebala ograničiti narušavanje tržišnog natjecanja zbog državne potpore dostatne i učinkovite; |
| --- | --- |

iii.

pitanje jesu li mjere kojima bi se trebala ograničiti narušavanje tržišnog natjecanja zbog državne potpore dostatne i učinkovite;

| iv. | pitanje jesu li državne potpore ograničene na potreban minimum te sudjeluju li vlasnici u dovoljnoj mjeri u obvezama restrukturiranja. |
| --- | --- |

iv.

pitanje jesu li državne potpore ograničene na potreban minimum te sudjeluju li vlasnici u dovoljnoj mjeri u obvezama restrukturiranja.

| (111) | U trenutku uvođenja zaštite od rizika Njemačka je izjavila da iznos potpore u okviru mjere iznosi otprilike 1,6 milijardi EUR. U odluci o pokretanju postupka Komisija je izrazila sumnje u pogledu izračuna iznosa potpore, prije svega jer nije izvršena procjena tržišne vrijednosti portfelja vrijednosnih papira osiguranih imovinom. Osim toga, Komisija je naglasila da je naknada od 50 baznih bodova bila daleko niža od cijene koju bi očekivao ulagač u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(111)

U trenutku uvođenja zaštite od rizika Njemačka je izjavila da iznos potpore u okviru mjere iznosi otprilike 1,6 milijardi EUR. U odluci o pokretanju postupka Komisija je izrazila sumnje u pogledu izračuna iznosa potpore, prije svega jer nije izvršena procjena tržišne vrijednosti portfelja vrijednosnih papira osiguranih imovinom. Osim toga, Komisija je naglasila da je naknada od 50 baznih bodova bila daleko niža od cijene koju bi očekivao ulagač u tržišnom gospodarstvu.

| (112) | Nadalje, Komisija je izrazila dvojbu u pogledu pretpostavki plana restrukturiranja te sumnje u pogledu održivosti društava kćeri banke BayernLB, grupacije HGAA i banke MKB. Osim toga, Komisija je zadržala mišljenje da nije preuzeta čvrsta obveza u pogledu otuđenja grupacije HGAA, banke MKB i banke Banque LB Lux S.A. do [...]. |
| --- | --- |

(112)

Nadalje, Komisija je izrazila dvojbu u pogledu pretpostavki plana restrukturiranja te sumnje u pogledu održivosti društava kćeri banke BayernLB, grupacije HGAA i banke MKB. Osim toga, Komisija je zadržala mišljenje da nije preuzeta čvrsta obveza u pogledu otuđenja grupacije HGAA, banke MKB i banke Banque LB Lux S.A. do [...].

| (113) | Prema mišljenju Komisije planirano smanjenje bilance i rizikom ponderirane imovine nije bilo dovoljno za zadržavanje mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja zbog državne potpore na najnižoj mogućoj razini jer bi dio tog smanjenja u svakom slučaju bio potreban kako bi se osiguralo ponovno uspostavljanje održivosti. |
| --- | --- |

(113)

Prema mišljenju Komisije planirano smanjenje bilance i rizikom ponderirane imovine nije bilo dovoljno za zadržavanje mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja zbog državne potpore na najnižoj mogućoj razini jer bi dio tog smanjenja u svakom slučaju bio potreban kako bi se osiguralo ponovno uspostavljanje održivosti.

| (114) | Osim toga, Komisija je naglasila da očekuje poduzimanje dodatnih koraka u obliku pravila ponašanja i strukturnih mjera u cilju daljnjeg ublažavanja mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja. U tom je pogledu posebno navela moguće otuđenje štedionice LBS. |
| --- | --- |

(114)

Osim toga, Komisija je naglasila da očekuje poduzimanje dodatnih koraka u obliku pravila ponašanja i strukturnih mjera u cilju daljnjeg ublažavanja mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja. U tom je pogledu posebno navela moguće otuđenje štedionice LBS.

| (115) | U pogledu zahtjeva koji se odnosi na ograničenje državnih potpora na potreban minimum Komisija smatra da do sada nisu dostavljeni jasni prijedlozi kako bi vlasnici udjela sudjelovali u obvezama koje su povezane s restrukturiranjem. |
| --- | --- |

(115)

U pogledu zahtjeva koji se odnosi na ograničenje državnih potpora na potreban minimum Komisija smatra da do sada nisu dostavljeni jasni prijedlozi kako bi vlasnici udjela sudjelovali u obvezama koje su povezane s restrukturiranjem.

| (116) | Odlukom o sanaciji grupacije HGAA u prosincu 2009. službeni istražni postupak proširen je na mjere državne potpore koje je Austrija poduzela u korist grupacije HGAA. U toj je Odluci Komisija postavila pitanje predstavljaju li te mjere dodatnu državnu potporu u korist banke BayernLB. Nadalje, Komisija je utvrdila da bi se sanacijom grupacije HGAA i otpisom knjigovodstvene vrijednosti koja iz nje proizlazi mogla ugroziti održivost banke BayernLB. Štoviše, Komisija je utvrdila da se, iako se BayernLB obvezao radi ograničenja mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja prodati grupaciju HGAA, to otuđenje grupacije HGAA, doduše, ne može smatrati mjerom za ograničenje narušavanja tržišnog natjecanja jer se ona smatrala nužnom za zadržavanje održivosti banke BayernLB. Stoga je Komisija izrazila sumnje da bi ukupne mjere koje je predložio BayernLB bile dovoljne za ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja na minimum. |
| --- | --- |

(116)

Odlukom o sanaciji grupacije HGAA u prosincu 2009. službeni istražni postupak proširen je na mjere državne potpore koje je Austrija poduzela u korist grupacije HGAA. U toj je Odluci Komisija postavila pitanje predstavljaju li te mjere dodatnu državnu potporu u korist banke BayernLB. Nadalje, Komisija je utvrdila da bi se sanacijom grupacije HGAA i otpisom knjigovodstvene vrijednosti koja iz nje proizlazi mogla ugroziti održivost banke BayernLB. Štoviše, Komisija je utvrdila da se, iako se BayernLB obvezao radi ograničenja mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja prodati grupaciju HGAA, to otuđenje grupacije HGAA, doduše, ne može smatrati mjerom za ograničenje narušavanja tržišnog natjecanja jer se ona smatrala nužnom za zadržavanje održivosti banke BayernLB. Stoga je Komisija izrazila sumnje da bi ukupne mjere koje je predložio BayernLB bile dovoljne za ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja na minimum.

4.   PRIMJEDBE NJEMAČKE

| (117) | Njemačka ne osporava da dokapitalizacija, zaštita od rizika i jamstva čine državnu potporu. Međutim, u pogledu preknjiženja kapitala banke BayernLabo na banku BayernLB Njemačka se poziva na činjenicu da preknjiženi iznos ne predstavlja državnu potporu jer se prijenos trebao izvršiti radi otplate dijela primljenih državnih potpora i smanjenja kapitala banke BayernLB. Nadalje, mora se uzeti u obzir da je BayernLB već prije preknjiženja imao koristi od kapitala banke BayernLabo tako da bi iznos državne potpore u svakom slučaju bio niži od prenesenog iznosa. |
| --- | --- |

(117)

Njemačka ne osporava da dokapitalizacija, zaštita od rizika i jamstva čine državnu potporu. Međutim, u pogledu preknjiženja kapitala banke BayernLabo na banku BayernLB Njemačka se poziva na činjenicu da preknjiženi iznos ne predstavlja državnu potporu jer se prijenos trebao izvršiti radi otplate dijela primljenih državnih potpora i smanjenja kapitala banke BayernLB. Nadalje, mora se uzeti u obzir da je BayernLB već prije preknjiženja imao koristi od kapitala banke BayernLabo tako da bi iznos državne potpore u svakom slučaju bio niži od prenesenog iznosa.

| (118) | U pogledu razgovora o stvarnoj ekonomskoj vrijednosti portfelja vrijednosnih papira osiguranih imovinom na dan 31. prosinca 2008. i zaključka Komisije koji se temelji na ocjeni iz izvješća stručnjaka da stvarna ekonomska vrijednost odgovara 83,87 % nominalne vrijednosti, Njemačka je odustala od razmatranja nove i sveobuhvatne ponovne ocjene. Nadalje, Njemačka je prihvatila tržišnu vrijednost od 11,753 milijardi EUR, što odgovara 60 % nominalne vrijednosti. |
| --- | --- |

(118)

U pogledu razgovora o stvarnoj ekonomskoj vrijednosti portfelja vrijednosnih papira osiguranih imovinom na dan 31. prosinca 2008. i zaključka Komisije koji se temelji na ocjeni iz izvješća stručnjaka da stvarna ekonomska vrijednost odgovara 83,87 % nominalne vrijednosti, Njemačka je odustala od razmatranja nove i sveobuhvatne ponovne ocjene. Nadalje, Njemačka je prihvatila tržišnu vrijednost od 11,753 milijardi EUR, što odgovara 60 % nominalne vrijednosti.

| (119) | Njemačka je izrazila sumnju da je isplata prekomjerne naknade u ukupnom iznosu razlike između cijene prijenosa i stvarne ekonomske vrijednosti od 1,96 milijardi EUR nužna. Točnije, Njemačka osporava da se ta prekomjerna naknada mora isplatiti u [...] jer Banka ne raspolaže dostatnim kapitalnim rezervama. Iz tog razloga Njemačka odbija predloženi vremenski raspored otplate tihog udjela. |
| --- | --- |

(119)

Njemačka je izrazila sumnju da je isplata prekomjerne naknade u ukupnom iznosu razlike između cijene prijenosa i stvarne ekonomske vrijednosti od 1,96 milijardi EUR nužna. Točnije, Njemačka osporava da se ta prekomjerna naknada mora isplatiti u [...] jer Banka ne raspolaže dostatnim kapitalnim rezervama. Iz tog razloga Njemačka odbija predloženi vremenski raspored otplate tihog udjela.

5.   PRAVNA OCJENA POTPORA U KORIST BANKE BAYERNLB

| (120) | U slučaju pravne ocjene potpore za restrukturiranje moraju se u obzir uzeti sve potpore koje su banci BayernLB odobrene od 2008. |
| --- | --- |

(120)

U slučaju pravne ocjene potpore za restrukturiranje moraju se u obzir uzeti sve potpore koje su banci BayernLB odobrene od 2008.

1.   Postojanje državnih potpora

| (121) | Člankom 107. stavkom 1. UFEU-a predviđa se da je svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(121)

Člankom 107. stavkom 1. UFEU-a predviđa se da je svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama.

| (122) | Mjeru je potrebno smatrati državnom potporom ako su ispunjeni sljedeći uvjeti: mjera se financira iz državnih sredstava, njome se određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe stavlja u povoljniji položaj, ta je prednost selektivna te se mjerom narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje i njome se može utjecati na trgovinu među državama članicama. Ti uvjeti moraju biti kumulativno ispunjeni kako bi se mjeru smatralo državnom potporom. |
| --- | --- |

(122)

Mjeru je potrebno smatrati državnom potporom ako su ispunjeni sljedeći uvjeti: mjera se financira iz državnih sredstava, njome se određene poduzetnike ili proizvodnju određene robe stavlja u povoljniji položaj, ta je prednost selektivna te se mjerom narušava ili prijeti da će se narušiti tržišno natjecanje i njome se može utjecati na trgovinu među državama članicama. Ti uvjeti moraju biti kumulativno ispunjeni kako bi se mjeru smatralo državnom potporom.

| (123) | Kako je navedeno u odjeljcima (a) do (e), Komisija je zadržala mišljenje da su ti uvjeti ispunjeni u svim mjerama potpore. |
| --- | --- |

(123)

Kako je navedeno u odjeljcima (a) do (e), Komisija je zadržala mišljenje da su ti uvjeti ispunjeni u svim mjerama potpore.

(a)   Dokapitalizacija koju je provela savezna pokrajina Bavarska

| (124) | Komisija je u tom pogledu već u odluci o sanaciji utvrdila da su ispunjeni svi uvjeti navedeni u uvodnoj izjavi 122. Povećanje kapitala banke BayernLB za 10 milijardi EUR stoga predstavlja državnu potporu (44). Privatni ulagač poduzetniku u poteškoćama ni pod kojim uvjetima ne bi dao takav iznos na raspolaganje. Kao element potpore za povećanje kapitala u korist Banke potrebno je stoga uzeti u obzir nominalnu vrijednost te dokapitalizacije. U skladu s praksom odlučivanja Komisije (45) iznos potpore odgovara nominalnoj vrijednosti dokapitalizacije i time iznosi 10 milijardi EUR. |
| --- | --- |

(124)

Komisija je u tom pogledu već u odluci o sanaciji utvrdila da su ispunjeni svi uvjeti navedeni u uvodnoj izjavi 122. Povećanje kapitala banke BayernLB za 10 milijardi EUR stoga predstavlja državnu potporu (44). Privatni ulagač poduzetniku u poteškoćama ni pod kojim uvjetima ne bi dao takav iznos na raspolaganje. Kao element potpore za povećanje kapitala u korist Banke potrebno je stoga uzeti u obzir nominalnu vrijednost te dokapitalizacije. U skladu s praksom odlučivanja Komisije (45) iznos potpore odgovara nominalnoj vrijednosti dokapitalizacije i time iznosi 10 milijardi EUR.

(b)   Zaštita od rizika

| (125) | Komisija je i u tom pogledu u odluci o sanaciji utvrdila da su ispunjeni svi kriteriji iz članka 107. stavka 1. UFEU-a. Zaštita od rizika stoga predstavlja državnu potporu. Ta je ocjena u međuvremenu potvrđena Komunikacijom Komisije o postupanju s imovinom umanjene vrijednosti u financijskom sektoru Zajednice (46) u kojoj su detaljno utvrđeni propisi u pogledu državne potpore koji se odnose na mjere za imovinu umanjene vrijednosti. Komunikacija o imovini umanjene vrijednosti sadržava detaljne upute za primjenu pravila o državnoj potpori na mjere za imovinu umanjene vrijednosti te se taj način njome u smislu pravila o državnoj potpori osigurava jednak tretman mjera za imovinu umanjene vrijednosti koje su uvele države članice. |
| --- | --- |

(125)

Komisija je i u tom pogledu u odluci o sanaciji utvrdila da su ispunjeni svi kriteriji iz članka 107. stavka 1. UFEU-a. Zaštita od rizika stoga predstavlja državnu potporu. Ta je ocjena u međuvremenu potvrđena Komunikacijom Komisije o postupanju s imovinom umanjene vrijednosti u financijskom sektoru Zajednice (46) u kojoj su detaljno utvrđeni propisi u pogledu državne potpore koji se odnose na mjere za imovinu umanjene vrijednosti. Komunikacija o imovini umanjene vrijednosti sadržava detaljne upute za primjenu pravila o državnoj potpori na mjere za imovinu umanjene vrijednosti te se taj način njome u smislu pravila o državnoj potpori osigurava jednak tretman mjera za imovinu umanjene vrijednosti koje su uvele države članice.

| (126) | Iako je mjera nastala u razdoblju prije donošenja Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti, Komisija mora primjenjivati propise i smjernice koji vrijede u trenutku donošenja njezine odluke, neovisno o tome kada su mjere potpore osmišljene ili prijavljene (47). U kontekstu trenutačne financijske krize Komisija je Komunikaciju o imovini umanjene vrijednosti primjenjivala već na mjere koje su prijavljene prije njezina objavljivanja (48). |
| --- | --- |

(126)

Iako je mjera nastala u razdoblju prije donošenja Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti, Komisija mora primjenjivati propise i smjernice koji vrijede u trenutku donošenja njezine odluke, neovisno o tome kada su mjere potpore osmišljene ili prijavljene (47). U kontekstu trenutačne financijske krize Komisija je Komunikaciju o imovini umanjene vrijednosti primjenjivala već na mjere koje su prijavljene prije njezina objavljivanja (48).

| (127) | Zaštita od rizika koju je osigurala savezna pokrajina Bavarska obuhvaćena je područjem primjene Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti. U točki 32. i dalje Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti navedena su najvažnija načela utvrđivanja prihvatljive imovine i njezine kategorizacije („košara”). Portfelj ABS-a banke BayernLB sadržava različite vrste vrijednosnih papira osiguranih imovinom. Vrijednosni papiri osigurani primarnim i sekundarnim stambenim hipotekama čine oko polovinu ukupnog portfelja. Ostale važne vrijednosne papire čine, među ostalim, CMBS-ovi, CDO-ovi i drugi ABS-ovi koji se odnose na potraživanja prema poslovnim klijentima i stanovništvu. Svi ti oblici vrijednosnih papira osiguranih imovinom navedeni su u Prilogu III. tablici 1. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti i stoga se uzimaju u obzir za potrebe mjere za imovinu umanjene vrijednosti. |
| --- | --- |

(127)

Zaštita od rizika koju je osigurala savezna pokrajina Bavarska obuhvaćena je područjem primjene Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti. U točki 32. i dalje Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti navedena su najvažnija načela utvrđivanja prihvatljive imovine i njezine kategorizacije („košara”). Portfelj ABS-a banke BayernLB sadržava različite vrste vrijednosnih papira osiguranih imovinom. Vrijednosni papiri osigurani primarnim i sekundarnim stambenim hipotekama čine oko polovinu ukupnog portfelja. Ostale važne vrijednosne papire čine, među ostalim, CMBS-ovi, CDO-ovi i drugi ABS-ovi koji se odnose na potraživanja prema poslovnim klijentima i stanovništvu. Svi ti oblici vrijednosnih papira osiguranih imovinom navedeni su u Prilogu III. tablici 1. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti i stoga se uzimaju u obzir za potrebe mjere za imovinu umanjene vrijednosti.

| (128) | U skladu s točkom 39. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti iznos potpore u slučaju mjere za imovinu umanjene vrijednosti odgovara razlici između cijene prijenosa imovine i njezine tržišne cijene. Cijena prijenosa, koja se izračunava oduzimanjem prvoga gubitka (1,2 milijarde EUR) od nominalne vrijednosti (19,589 milijardi EUR), iznosi 18,389 milijardi EUR. Portfelj ima tržišnu vrijednost od otprilike 11,8 milijardi EUR (49). Razlika između cijene prijenosa i tržišne vrijednosti tako odgovara barem iznosu gubitaka koji će se pokriti jamstvom za drugi gubitak (4,8 milijardi EUR). Jamstvo je stoga potrebno u cijelosti smatrati državnom potporom. Stoga iznos potpore koji je sadržan u odobrenju zaštite od rizika iznosi 4,8 milijardi EUR. |
| --- | --- |

(128)

U skladu s točkom 39. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti iznos potpore u slučaju mjere za imovinu umanjene vrijednosti odgovara razlici između cijene prijenosa imovine i njezine tržišne cijene. Cijena prijenosa, koja se izračunava oduzimanjem prvoga gubitka (1,2 milijarde EUR) od nominalne vrijednosti (19,589 milijardi EUR), iznosi 18,389 milijardi EUR. Portfelj ima tržišnu vrijednost od otprilike 11,8 milijardi EUR (49). Razlika između cijene prijenosa i tržišne vrijednosti tako odgovara barem iznosu gubitaka koji će se pokriti jamstvom za drugi gubitak (4,8 milijardi EUR). Jamstvo je stoga potrebno u cijelosti smatrati državnom potporom. Stoga iznos potpore koji je sadržan u odobrenju zaštite od rizika iznosi 4,8 milijardi EUR.

(c)   Jamstva za obveze

| (129) | Jamstva za obveze koja je u okviru njemačkog programa potpora za sanaciju (50) odobrio SoFFin u iznosu od 15 milijardi EUR predstavljaju državne potpore. |
| --- | --- |

(129)

Jamstva za obveze koja je u okviru njemačkog programa potpora za sanaciju (50) odobrio SoFFin u iznosu od 15 milijardi EUR predstavljaju državne potpore.

(d)   Mjere za sanaciju koje je provela Austrija

| (130) | Najprije se mjera za sanaciju u korist grupacije HGAA iz prosinca 2009. za koncern BayernLB pokazala pozitivnom jer bi Banka u suprotnom morala sama dokapitalizirati svoje društvo kćer HGAA (51). Nakon što je HGAA preuzela Austrija, BayernLB je ipak odustao od svojeg sudjelujućeg udjela u grupaciji HGAA tako da ona više nije dio banke BayernLB te stoga ni predmet postupka dobivanja državne potpore. Predmetna odluka ne utječe na taj postupak. |
| --- | --- |

(130)

Najprije se mjera za sanaciju u korist grupacije HGAA iz prosinca 2009. za koncern BayernLB pokazala pozitivnom jer bi Banka u suprotnom morala sama dokapitalizirati svoje društvo kćer HGAA (51). Nakon što je HGAA preuzela Austrija, BayernLB je ipak odustao od svojeg sudjelujućeg udjela u grupaciji HGAA tako da ona više nije dio banke BayernLB te stoga ni predmet postupka dobivanja državne potpore. Predmetna odluka ne utječe na taj postupak.

| (131) | Nadalje, Austrija je banci BayernLB u okviru nacionalizacije grupacije HGAA odobrila izravno jamstvo u pogledu financiranja koje je grupaciji HGAA stavljeno na raspolaganje u iznosu od 2,638 milijardi EUR. Mjera se nedvojbeno financirala iz državnih sredstava. Da grupacija HGAA nije nacionalizirana i da jamstvo nije odobreno, BayernLB bi vjerojatno izgubio velik dio svojih sredstava. Grupacija HGAA našla se u izvanrednoj situaciji te je BayernLB državnim jamstvom u skladu s razmjerima izvanredne situacije grupacije HGAA oslobođen kreditnog rizika. Jamstvo stoga banci BayernLB predstavlja ekonomsku prednost. Budući da BayernLB posluje u brojnim državama članicama u financijskom sektoru koji je obilježen jakim međunarodnim tržišnim natjecanjem, mora se smatrati da ta prednost može utjecati na trgovinu na unutarnjem tržištu i narušiti tržišno natjecanje. Jamstvo koje je Austrija odobrila za sredstva financiranja koja BayernLB i dalje stavlja na raspolaganje grupaciji HGAA stoga predstavlja državnu potporu u korist banke BayernLB. |
| --- | --- |

(131)

Nadalje, Austrija je banci BayernLB u okviru nacionalizacije grupacije HGAA odobrila izravno jamstvo u pogledu financiranja koje je grupaciji HGAA stavljeno na raspolaganje u iznosu od 2,638 milijardi EUR. Mjera se nedvojbeno financirala iz državnih sredstava. Da grupacija HGAA nije nacionalizirana i da jamstvo nije odobreno, BayernLB bi vjerojatno izgubio velik dio svojih sredstava. Grupacija HGAA našla se u izvanrednoj situaciji te je BayernLB državnim jamstvom u skladu s razmjerima izvanredne situacije grupacije HGAA oslobođen kreditnog rizika. Jamstvo stoga banci BayernLB predstavlja ekonomsku prednost. Budući da BayernLB posluje u brojnim državama članicama u financijskom sektoru koji je obilježen jakim međunarodnim tržišnim natjecanjem, mora se smatrati da ta prednost može utjecati na trgovinu na unutarnjem tržištu i narušiti tržišno natjecanje. Jamstvo koje je Austrija odobrila za sredstva financiranja koja BayernLB i dalje stavlja na raspolaganje grupaciji HGAA stoga predstavlja državnu potporu u korist banke BayernLB.

(e)   Prijenos kapitala banke BayernLabo na banku BayernLB

| (132) | U svojoj Odluci od 20. listopada 2004. (52) Komisija je utvrdila da je prijenos državnih sredstava proveden 1994. i 1995. (nepodmirena potraživanja iz kredita za poticanje stanogradnje) preko banke BayernLabo na banku BayernLB predstavljao državnu potporu kojim je Banka povećala svoj regulatorni kapital. U skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu Komisija je zaključila da je prijenos predstavljao državnu potporu jer nijedan ulagač u tržišnom gospodarstvu ne bi pod predmetnim uvjetima prenio kapital, a posebno s obzirom na dogovorenu naknadu za prenesena sredstva koju je Komisija smatrala preniskom. U skladu s izmjenom Statuta banke BayernLB od 5. ožujka 2004. prenesena imovina više se nije mogla upotrijebiti za osiguranje gospodarskog poslovanja banke BayernLB, nego je mogla služiti samo za potrebe jamstva. U svojoj Odluci Komisija je smatrala da je tog dana na temelju te izmjene kapital izgubio značajke potpore. Međutim, Komisija je zaključila da je do tog dana razlika između početno dogovorene naknade, koju je smatrala preniskom, i primjerene naknade predstavljala nedopuštenu potporu koju je bilo potrebno zatražiti natrag. |
| --- | --- |

(132)

U svojoj Odluci od 20. listopada 2004. (52) Komisija je utvrdila da je prijenos državnih sredstava proveden 1994. i 1995. (nepodmirena potraživanja iz kredita za poticanje stanogradnje) preko banke BayernLabo na banku BayernLB predstavljao državnu potporu kojim je Banka povećala svoj regulatorni kapital. U skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu Komisija je zaključila da je prijenos predstavljao državnu potporu jer nijedan ulagač u tržišnom gospodarstvu ne bi pod predmetnim uvjetima prenio kapital, a posebno s obzirom na dogovorenu naknadu za prenesena sredstva koju je Komisija smatrala preniskom. U skladu s izmjenom Statuta banke BayernLB od 5. ožujka 2004. prenesena imovina više se nije mogla upotrijebiti za osiguranje gospodarskog poslovanja banke BayernLB, nego je mogla služiti samo za potrebe jamstva. U svojoj Odluci Komisija je smatrala da je tog dana na temelju te izmjene kapital izgubio značajke potpore. Međutim, Komisija je zaključila da je do tog dana razlika između početno dogovorene naknade, koju je smatrala preniskom, i primjerene naknade predstavljala nedopuštenu potporu koju je bilo potrebno zatražiti natrag.

| (133) | U cilju poboljšanja adekvatnosti kapitala Bayern LB će sada dio zadržane dobiti banke BayernLabo, koji više nije potreban za poslovanje, preknjižiti na matičnu banku. Time će dio kapitala ili prihodi od njega, koji se prije nisu mogli upotrebljavati za osiguranje gospodarskog poslovanja banke BayernLB, dobiti novi karakter i više neće biti ograničeni tako da u stečajnom postupku služe kao stečajna masa. Tom izmjenom odstupa se od početne svrhe kapitala prema kojoj u slučaju insolventnosti kapital služi kao kapitalna rezerva. Konačnim prijenosom tog kapitala s banke BayernLabo na matičnu banku prestaje ograničenje u pogledu primjene tako da ga BayernLB može upotrebljavati bez ograničenja. Za to pravo banka BayernLB više ne plaća naknadu banci BayernLabo ni saveznoj pokrajini Bavarskoj. Savezna pokrajina Bavarska stoga banci BayernLB dodjeljuje prednost ako banci BayernLB trajno prenese kapital. Budući da BayernLB posluje u brojnim državama članicama u financijskom sektoru koji je obilježen jakim međunarodnim tržišnim natjecanjem, mora se smatrati da ta prednost može utjecati na trgovinu na unutarnjem tržištu i narušiti tržišno natjecanje. Prijenos kapitala u iznosu od 1 milijarde EUR iz banke BayernLabo na banku BayernLB stoga predstavlja državnu potporu. |
| --- | --- |

(133)

U cilju poboljšanja adekvatnosti kapitala Bayern LB će sada dio zadržane dobiti banke BayernLabo, koji više nije potreban za poslovanje, preknjižiti na matičnu banku. Time će dio kapitala ili prihodi od njega, koji se prije nisu mogli upotrebljavati za osiguranje gospodarskog poslovanja banke BayernLB, dobiti novi karakter i više neće biti ograničeni tako da u stečajnom postupku služe kao stečajna masa. Tom izmjenom odstupa se od početne svrhe kapitala prema kojoj u slučaju insolventnosti kapital služi kao kapitalna rezerva. Konačnim prijenosom tog kapitala s banke BayernLabo na matičnu banku prestaje ograničenje u pogledu primjene tako da ga BayernLB može upotrebljavati bez ograničenja. Za to pravo banka BayernLB više ne plaća naknadu banci BayernLabo ni saveznoj pokrajini Bavarskoj. Savezna pokrajina Bavarska stoga banci BayernLB dodjeljuje prednost ako banci BayernLB trajno prenese kapital. Budući da BayernLB posluje u brojnim državama članicama u financijskom sektoru koji je obilježen jakim međunarodnim tržišnim natjecanjem, mora se smatrati da ta prednost može utjecati na trgovinu na unutarnjem tržištu i narušiti tržišno natjecanje. Prijenos kapitala u iznosu od 1 milijarde EUR iz banke BayernLabo na banku BayernLB stoga predstavlja državnu potporu.

(f)   Zaključak u pogledu ukupnog iznosa potpore

| (134) | Ukupan iznos potpore koju je Njemačka odobrila banci BayernLB povećanjem njezina kapitala (dokapitalizacijom u iznosu od 10 milijardi EUR u okviru mjera za sanaciju iz 2008., prijenosom kapitala banke BayernLabo u iznosu od 1 milijarde EUR u 2012. i zaštitom od rizika u iznosu od 4,8 milijardi EUR) iznosi 15,8 milijardi EUR. Taj iznos odgovara otprilike 8 % rizikom ponderirane imovine (izloženosti) banke BayernLB 2008. (198 milijardi EUR). Osim toga, Njemačka i Austrija odobrile su banci BayernLB jamstva u iznosu od 17,638 milijardi EUR. |
| --- | --- |

(134)

Ukupan iznos potpore koju je Njemačka odobrila banci BayernLB povećanjem njezina kapitala (dokapitalizacijom u iznosu od 10 milijardi EUR u okviru mjera za sanaciju iz 2008., prijenosom kapitala banke BayernLabo u iznosu od 1 milijarde EUR u 2012. i zaštitom od rizika u iznosu od 4,8 milijardi EUR) iznosi 15,8 milijardi EUR. Taj iznos odgovara otprilike 8 % rizikom ponderirane imovine (izloženosti) banke BayernLB 2008. (198 milijardi EUR). Osim toga, Njemačka i Austrija odobrile su banci BayernLB jamstva u iznosu od 17,638 milijardi EUR.

2.   Spojivost potpore s unutarnjim tržištem

(a)   Primjena članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a

| (135) | U skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) UFEU-a državne potpore mogu se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem ako služe za „otklanjanje ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu neke države članice”. Komisija je pri odobravanju njemačkog programa potpora za sanaciju priznala da postoji opasnost od ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu Njemačke i da su državne mjere za potporu banaka primjerene za uklanjanje tih poremećaja. Iako se gospodarstvo od početka 2010. polako ponovno oporavlja, Komisija u pogledu odnedavno ponovno napetog stanja na financijskim tržištima i dalje smatra da su uvjeti za odobravanje državnih potpora u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) UFEU-a ispunjeni. U prosincu 2011. Komisija je to mišljenje potvrdila donošenjem Komunikacije o primjeni pravila o državnim potporama za poticajne mjere u korist banaka u kontekstu financijske krize počevši od 1. siječnja 2012. (53) kojom je produljila primjenu tih propisa. |
| --- | --- |

(135)

U skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) UFEU-a državne potpore mogu se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem ako služe za „otklanjanje ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu neke države članice”. Komisija je pri odobravanju njemačkog programa potpora za sanaciju priznala da postoji opasnost od ozbiljnih poremećaja u gospodarstvu Njemačke i da su državne mjere za potporu banaka primjerene za uklanjanje tih poremećaja. Iako se gospodarstvo od početka 2010. polako ponovno oporavlja, Komisija u pogledu odnedavno ponovno napetog stanja na financijskim tržištima i dalje smatra da su uvjeti za odobravanje državnih potpora u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) UFEU-a ispunjeni. U prosincu 2011. Komisija je to mišljenje potvrdila donošenjem Komunikacije o primjeni pravila o državnim potporama za poticajne mjere u korist banaka u kontekstu financijske krize počevši od 1. siječnja 2012. (53) kojom je produljila primjenu tih propisa.

| (136) | Propast banke kao što je BayernLB koju država članica smatra sistemski važnom mogla bi izravno utjecati na financijska tržišta, a time i na ukupno gospodarstvo države članice. Zbog trenutačne nestabilne situacije na financijskim tržištima Komisija svoju pravnu ocjenu mjera državne potpore u bankarskom sektoru i dalje temelji na članku 107. stavku 3. točki (b) UFEU-a. |
| --- | --- |

(136)

Propast banke kao što je BayernLB koju država članica smatra sistemski važnom mogla bi izravno utjecati na financijska tržišta, a time i na ukupno gospodarstvo države članice. Zbog trenutačne nestabilne situacije na financijskim tržištima Komisija svoju pravnu ocjenu mjera državne potpore u bankarskom sektoru i dalje temelji na članku 107. stavku 3. točki (b) UFEU-a.

(b)   Spojivost mjere u korist imovine umanjene vrijednosti s Komunikacijom o imovini umanjene vrijednosti

| (137) | Komisija je u odluci o pokretanju postupka izrazila sumnje u pogledu spojivosti zaštite od rizika s unutarnjim tržištem. U skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) UFEU-a i na temelju Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti potrebno je odgovoriti na pitanje može li se predmetna imovina u skladu s točkom 32. te Komunikacije razmatrati za financijsku pomoć. |
| --- | --- |

(137)

Komisija je u odluci o pokretanju postupka izrazila sumnje u pogledu spojivosti zaštite od rizika s unutarnjim tržištem. U skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) UFEU-a i na temelju Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti potrebno je odgovoriti na pitanje može li se predmetna imovina u skladu s točkom 32. te Komunikacije razmatrati za financijsku pomoć.

Upravljanje imovinom

| (138) | U skladu s točkom 46. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti države članice obvezne su same odabrati model financijske pomoći bankama u pogledu imovine umanjene vrijednosti koji je za njih najprimjereniji; kako bi se spriječili mogući sukobi interesa i kako bi se osiguralo da se Banka prije svega usmjeri na ponovno uspostavljanje svoje održivosti, potrebna je jasna funkcionalna i organizatorska podjela između banke korisnice i njezine imovine umanjene vrijednosti, posebno u pogledu uprave, zaposlenika i klijenata. |
| --- | --- |

(138)

U skladu s točkom 46. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti države članice obvezne su same odabrati model financijske pomoći bankama u pogledu imovine umanjene vrijednosti koji je za njih najprimjereniji; kako bi se spriječili mogući sukobi interesa i kako bi se osiguralo da se Banka prije svega usmjeri na ponovno uspostavljanje svoje održivosti, potrebna je jasna funkcionalna i organizatorska podjela između banke korisnice i njezine imovine umanjene vrijednosti, posebno u pogledu uprave, zaposlenika i klijenata.

| (139) | Iako savezna pokrajina Bavarska osiguranjem jamstva banku BayernLB štiti od gubitaka po osnovi portfelja ABS-a, sva osigurana imovina i dalje se iskazuje u bilanci banke BayernLB. |
| --- | --- |

(139)

Iako savezna pokrajina Bavarska osiguranjem jamstva banku BayernLB štiti od gubitaka po osnovi portfelja ABS-a, sva osigurana imovina i dalje se iskazuje u bilanci banke BayernLB.

| (140) | Komisija priznaje da bi potpuna podjela obuhvaćene imovine i zaposlenika koji njome upravljaju u slučaju jamstva u području zaštite od rizika mogla biti teška i nepovoljna s obzirom na cilj smanjenja očekivanih gubitaka na najnižu moguću razinu. Stoga upravitelj portfelja nije obvezan isključivo se usmjeriti na upravljanje osiguranom imovinom ili je na drugi način odvojeno držati od ostale imovine Banke. |
| --- | --- |

(140)

Komisija priznaje da bi potpuna podjela obuhvaćene imovine i zaposlenika koji njome upravljaju u slučaju jamstva u području zaštite od rizika mogla biti teška i nepovoljna s obzirom na cilj smanjenja očekivanih gubitaka na najnižu moguću razinu. Stoga upravitelj portfelja nije obvezan isključivo se usmjeriti na upravljanje osiguranom imovinom ili je na drugi način odvojeno držati od ostale imovine Banke.

| (141) | Nadalje, Komisija smatra da je Njemačka poduzela primjerene zaštitne mjere kako bi spriječila sukobe interesa i osigurala da se gubitci na osnovi osigurane imovine zadrže na najnižoj mogućoj razini (54). Točnije, BayernLB osnovao je unutarnju jedinicu za restrukturiranje na koju je preneseno više portfelja. Jedinica za restrukturiranje preuzima smanjenje tih portfelja te nadzire i smanjenje poslovnih djelatnosti u drugim poslovnim jedinicama banke BayernLB. Ona je funkcionalno i organizacijski odvojena od ostalih poslovnih jedinica banke BayernLB (55). |
| --- | --- |

(141)

Nadalje, Komisija smatra da je Njemačka poduzela primjerene zaštitne mjere kako bi spriječila sukobe interesa i osigurala da se gubitci na osnovi osigurane imovine zadrže na najnižoj mogućoj razini (54). Točnije, BayernLB osnovao je unutarnju jedinicu za restrukturiranje na koju je preneseno više portfelja. Jedinica za restrukturiranje preuzima smanjenje tih portfelja te nadzire i smanjenje poslovnih djelatnosti u drugim poslovnim jedinicama banke BayernLB. Ona je funkcionalno i organizacijski odvojena od ostalih poslovnih jedinica banke BayernLB (55).

Procjena zaštićenog portfelja

| (142) | Komisija je od vanjskih stručnjaka zatražila procjenu portfelja ABS-a banke BayernLB. U skladu s praksom odlučivanja Komisije Komisijin tim stručnjaka odredio je stvarnu ekonomsku vrijednost portfelja ABS-a banke BayernLB na 83,87 % nominalne vrijednosti. Stvarna ekonomska vrijednost iznosi 16,429 milijardi EUR. |
| --- | --- |

(142)

Komisija je od vanjskih stručnjaka zatražila procjenu portfelja ABS-a banke BayernLB. U skladu s praksom odlučivanja Komisije Komisijin tim stručnjaka odredio je stvarnu ekonomsku vrijednost portfelja ABS-a banke BayernLB na 83,87 % nominalne vrijednosti. Stvarna ekonomska vrijednost iznosi 16,429 milijardi EUR.

Neograničena ex ante transparentnost i potpuna objava

| (143) | U skladu s točkom 20. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti za svaki zahtjev za potporu prihvatljive banke potrebno je osigurati neograničenu transparentnost i u potpunosti objaviti umanjenja vrijednosti imovine za koju se traži financijska pomoć. To se temelji na primjerenoj procjeni koju su potvrdili priznati neovisni stručnjaci i koju je provjerilo nadležno tijelo. Komisiji su dostavljeni detaljni podatci o zaštićenom portfelju. Učinak olakšice kapitala u iznosu od 1,28 milijardi EUR potvrdio je BaFin u travnju 2010. Komisija je stoga uvjerena da je taj uvjet ispunjen. |
| --- | --- |

(143)

U skladu s točkom 20. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti za svaki zahtjev za potporu prihvatljive banke potrebno je osigurati neograničenu transparentnost i u potpunosti objaviti umanjenja vrijednosti imovine za koju se traži financijska pomoć. To se temelji na primjerenoj procjeni koju su potvrdili priznati neovisni stručnjaci i koju je provjerilo nadležno tijelo. Komisiji su dostavljeni detaljni podatci o zaštićenom portfelju. Učinak olakšice kapitala u iznosu od 1,28 milijardi EUR potvrdio je BaFin u travnju 2010. Komisija je stoga uvjerena da je taj uvjet ispunjen.

Podjela tereta

| (144) | U skladu s načelom utvrđenim u Komunikaciji o imovini umanjene vrijednosti banke su obvezne u najvećoj mogućoj mjeri same snositi gubitke povezane s imovinom umanjene vrijednosti. Imovina bi se stoga načelno trebala prenijeti po jednoj cijeni koja odgovara stvarnoj ekonomskoj vrijednosti ili je niža od nje. To se, na primjer, može postići prethodnim otpisom stvarne ekonomske vrijednosti. Ako odgovarajuća potpuna ex ante podjela obveza nije moguća, u skladu s točkom 24. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti od banke bi se trebalo zahtijevati pokrivanje dijela gubitaka ili rizika, npr. klauzulom o isplati prekomjerne naknade ili klauzulom o prvom gubitku, na temelju koje će Banka snositi prvi gubitak. |
| --- | --- |

(144)

U skladu s načelom utvrđenim u Komunikaciji o imovini umanjene vrijednosti banke su obvezne u najvećoj mogućoj mjeri same snositi gubitke povezane s imovinom umanjene vrijednosti. Imovina bi se stoga načelno trebala prenijeti po jednoj cijeni koja odgovara stvarnoj ekonomskoj vrijednosti ili je niža od nje. To se, na primjer, može postići prethodnim otpisom stvarne ekonomske vrijednosti. Ako odgovarajuća potpuna ex ante podjela obveza nije moguća, u skladu s točkom 24. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti od banke bi se trebalo zahtijevati pokrivanje dijela gubitaka ili rizika, npr. klauzulom o isplati prekomjerne naknade ili klauzulom o prvom gubitku, na temelju koje će Banka snositi prvi gubitak.

| (145) | U predmetnom slučaju mjera za imovinu umanjene vrijednosti provedena je bez prethodnog otpisa stvarne ekonomske vrijednosti portfelja ABS-a. Međutim, u pogledu podjele obveza BayernLB trebao bi snositi prvi gubitak u iznosu od 1,2 milijardi EUR. |
| --- | --- |

(145)

U predmetnom slučaju mjera za imovinu umanjene vrijednosti provedena je bez prethodnog otpisa stvarne ekonomske vrijednosti portfelja ABS-a. Međutim, u pogledu podjele obveza BayernLB trebao bi snositi prvi gubitak u iznosu od 1,2 milijardi EUR.

| (146) | Stvarna ekonomska vrijednost, koju je Komisija odredila na 83,87 % nominalne vrijednosti, iznosi 16,429 milijardi EUR. „Cijena prijenosa” od 18,349 milijardi EUR stoga je nakon odbitka prvoga gubitka za 1,96 milijardi EUR viša od stvarne ekonomske vrijednosti. Taj iznos, takozvana „delta-vrijednost prijenosa”, trebao bi se u skladu s točkom 41. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti odmah ili u nekom kasnijem trenutku zatražiti od banke BayernLB. |
| --- | --- |

(146)

Stvarna ekonomska vrijednost, koju je Komisija odredila na 83,87 % nominalne vrijednosti, iznosi 16,429 milijardi EUR. „Cijena prijenosa” od 18,349 milijardi EUR stoga je nakon odbitka prvoga gubitka za 1,96 milijardi EUR viša od stvarne ekonomske vrijednosti. Taj iznos, takozvana „delta-vrijednost prijenosa”, trebao bi se u skladu s točkom 41. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti odmah ili u nekom kasnijem trenutku zatražiti od banke BayernLB.

| (147) | U slučaju takve isplate prekomjerne naknade banka korisnica mora u potpunosti isplatiti iznos koji je viši od stvarne ekonomske vrijednosti, a koji je obuhvaćen jamstvom. Ako potpuna isplata prekomjerne naknade nije moguća, potrebno je donijeti opsežne mjere za ograničenje narušavanja tržišnog natjecanja. Međutim, Komisija ne vidjeti razlog zašto potpuna isplata prekomjerne naknade u predmetnom slučaju ne bi bila moguća. |
| --- | --- |

(147)

U slučaju takve isplate prekomjerne naknade banka korisnica mora u potpunosti isplatiti iznos koji je viši od stvarne ekonomske vrijednosti, a koji je obuhvaćen jamstvom. Ako potpuna isplata prekomjerne naknade nije moguća, potrebno je donijeti opsežne mjere za ograničenje narušavanja tržišnog natjecanja. Međutim, Komisija ne vidjeti razlog zašto potpuna isplata prekomjerne naknade u predmetnom slučaju ne bi bila moguća.

| (148) | Komisija uzima u obzir da je BayernLB sada spreman tijekom razdoblja od šest godina do 2015. plaćati dodatnu godišnju premiju od 3,75 % za dio iznosa obuhvaćenog jamstvom u iznosu od otprilike 2 milijarde EUR (tj. 75 milijuna EUR godišnje) i dodatno plaćanje od 45 milijuna EUR godišnje, tj. ukupno 120 milijuna EUR godišnje. Ta odredba dovela bi do godišnjeg plaćanja prekomjerne naknade od 120 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(148)

Komisija uzima u obzir da je BayernLB sada spreman tijekom razdoblja od šest godina do 2015. plaćati dodatnu godišnju premiju od 3,75 % za dio iznosa obuhvaćenog jamstvom u iznosu od otprilike 2 milijarde EUR (tj. 75 milijuna EUR godišnje) i dodatno plaćanje od 45 milijuna EUR godišnje, tj. ukupno 120 milijuna EUR godišnje. Ta odredba dovela bi do godišnjeg plaćanja prekomjerne naknade od 120 milijuna EUR.

| (149) | U skladu s tim ostaje preostali iznos od 1,24 milijarde EUR (iznos prekomjerne naknade od 1,96 milijardi EUR umanjen za šest godišnjih plaćanja od 120 milijuna EUR navedenih u uvodnoj izjavi 148.) koji je još potrebno platiti u nekom kasnijem trenutku. BayernLB tvrdi da nije u mogućnosti platiti taj iznos (vidjeti uvodnu izjavu 119.) |
| --- | --- |

(149)

U skladu s tim ostaje preostali iznos od 1,24 milijarde EUR (iznos prekomjerne naknade od 1,96 milijardi EUR umanjen za šest godišnjih plaćanja od 120 milijuna EUR navedenih u uvodnoj izjavi 148.) koji je još potrebno platiti u nekom kasnijem trenutku. BayernLB tvrdi da nije u mogućnosti platiti taj iznos (vidjeti uvodnu izjavu 119.)

| (150) | Međutim, Komisija smatra da je isplata prekomjerne naknade u nominalnom iznosu od 1,96 milijardi EUR do 2019. moguća. U skladu s točkom 41. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti djelomična isplata prekomjerne naknade dopuštena je samo ako bi potpuna isplata prekomjerne naknade dovela do tehničke insolventnosti. Međutim, Komisija ne smatra da bi to bio slučaj kad bi se isplate prekomjerne naknade vremenski rasporedile i tijekom razdoblja restrukturiranja. Taj pristup nije u suprotnosti s točkom 41. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti jer se ondje ne govori o određenom razdoblju, nego o „kasnijoj isplati”. To tumačenje odgovara ustaljenoj praksi odlučivanja (56). Komisija smatra da bi stoga zahtjev u pogledu podjele obveza iz Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti bio ispunjen ako bi se do 2019. prekomjerna naknada u potpunosti isplatila. |
| --- | --- |

(150)

Međutim, Komisija smatra da je isplata prekomjerne naknade u nominalnom iznosu od 1,96 milijardi EUR do 2019. moguća. U skladu s točkom 41. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti djelomična isplata prekomjerne naknade dopuštena je samo ako bi potpuna isplata prekomjerne naknade dovela do tehničke insolventnosti. Međutim, Komisija ne smatra da bi to bio slučaj kad bi se isplate prekomjerne naknade vremenski rasporedile i tijekom razdoblja restrukturiranja. Taj pristup nije u suprotnosti s točkom 41. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti jer se ondje ne govori o određenom razdoblju, nego o „kasnijoj isplati”. To tumačenje odgovara ustaljenoj praksi odlučivanja (56). Komisija smatra da bi stoga zahtjev u pogledu podjele obveza iz Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti bio ispunjen ako bi se do 2019. prekomjerna naknada u potpunosti isplatila.

Zemlja/mjesto

| (151) | U uvodnoj izjavi 78. odluke o pokretanju postupka Komisija je naglasila da je naknada od 50 baznih bodova koju je Banka tada platila daleko niža od cijene koju bi očekivao ulagač u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(151)

U uvodnoj izjavi 78. odluke o pokretanju postupka Komisija je naglasila da je naknada od 50 baznih bodova koju je Banka tada platila daleko niža od cijene koju bi očekivao ulagač u tržišnom gospodarstvu.

| (152) | Njemačka se u međuvremenu obvezala da će BayernLB platiti naknadu od 6,25 % za učinak olakšice kapitala. Ta naknada odgovara razini koju je Komisija odobrila u svojoj praksi odlučivanja (57). |
| --- | --- |

(152)

Njemačka se u međuvremenu obvezala da će BayernLB platiti naknadu od 6,25 % za učinak olakšice kapitala. Ta naknada odgovara razini koju je Komisija odobrila u svojoj praksi odlučivanja (57).

| (153) | U skladu s tim bi BayernLB morao za učinak olakšice kapitala od 1,28 milijardi EUR platiti naknadu od 6,25 %. BayernLB je izjavio da je spreman od 1. siječnja 2010. [...] plaćati temeljnu premiju od 6,25 % za učinak olakšice kapitala od 1,28 milijardi EUR, tj. 80 milijuna EUR godišnje. |
| --- | --- |

(153)

U skladu s tim bi BayernLB morao za učinak olakšice kapitala od 1,28 milijardi EUR platiti naknadu od 6,25 %. BayernLB je izjavio da je spreman od 1. siječnja 2010. [...] plaćati temeljnu premiju od 6,25 % za učinak olakšice kapitala od 1,28 milijardi EUR, tj. 80 milijuna EUR godišnje.

Zaključak o spojivosti zaštite od rizika s unutarnjim tržištem

| (154) | S obzirom na to da BayernLB godišnje plaća primjerenu naknadu od 80 milijuna EUR za jamstvo koje se odnosi na imovinu i uz pretpostavku da će Njemačka u potpunosti isplatiti prekomjeran iznos razlike za prijenos od 1,96 milijardi EUR kako bi cijenu prijenosa uskladila sa stvarnom ekonomskom vrijednosti, jamstvo za imovinu iz portfelja ABS-a može se smatrati spojivim s unutarnjim tržištem. Kako bi se prekomjerna naknada u potpunosti isplatila, moraju se ispuniti obveze iz Priloga II. ovoj Odluci. Na temelju tih razmatranja uklonjena je sumnja iznesena u odluci o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(154)

S obzirom na to da BayernLB godišnje plaća primjerenu naknadu od 80 milijuna EUR za jamstvo koje se odnosi na imovinu i uz pretpostavku da će Njemačka u potpunosti isplatiti prekomjeran iznos razlike za prijenos od 1,96 milijardi EUR kako bi cijenu prijenosa uskladila sa stvarnom ekonomskom vrijednosti, jamstvo za imovinu iz portfelja ABS-a može se smatrati spojivim s unutarnjim tržištem. Kako bi se prekomjerna naknada u potpunosti isplatila, moraju se ispuniti obveze iz Priloga II. ovoj Odluci. Na temelju tih razmatranja uklonjena je sumnja iznesena u odluci o pokretanju postupka.

(c)   Spojivost potpore za restrukturiranje s unutarnjim tržištem

| (155) | Sve mjere koje Komisija smatra državnim potporama odobrene su banci BayernLB za potrebe restrukturiranja. Komisija je sve te mjere, uključujući mjeru koju je odobrila Austrija, trebala ispitati u ovoj Odluci. U Komunikaciji o povratu održivosti i ocjeni mjera restrukturiranja financijskog sektora u trenutačnoj krizi prema pravilima o državnim potporama (58) („Komunikacija o restrukturiranju”) utvrđeni su propisi koje je potrebno primijeniti na potpore za restrukturiranje koje su u trenutačnoj krizi odobrene financijskim institucijama. U skladu s Komunikacijom o restrukturiranju restrukturiranje financijske institucije u kontekstu trenutačne financijske krize spojivo je s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) ako dovodi do ponovnog uspostavljanja održivosti banke, ako je njime predviđen primjeren vlastiti doprinos banke korisnice (podjela obveza) te ako je potpora ograničena na potreban minimum i uključuje dostatne mjere za ograničenje narušavanja tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(155)

Sve mjere koje Komisija smatra državnim potporama odobrene su banci BayernLB za potrebe restrukturiranja. Komisija je sve te mjere, uključujući mjeru koju je odobrila Austrija, trebala ispitati u ovoj Odluci. U Komunikaciji o povratu održivosti i ocjeni mjera restrukturiranja financijskog sektora u trenutačnoj krizi prema pravilima o državnim potporama (58) („Komunikacija o restrukturiranju”) utvrđeni su propisi koje je potrebno primijeniti na potpore za restrukturiranje koje su u trenutačnoj krizi odobrene financijskim institucijama. U skladu s Komunikacijom o restrukturiranju restrukturiranje financijske institucije u kontekstu trenutačne financijske krize spojivo je s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) ako dovodi do ponovnog uspostavljanja održivosti banke, ako je njime predviđen primjeren vlastiti doprinos banke korisnice (podjela obveza) te ako je potpora ograničena na potreban minimum i uključuje dostatne mjere za ograničenje narušavanja tržišnog natjecanja.

| (156) | Kad Komisija analizira restrukturiranje banke u kontekstu trenutačne financijske krize, razmatra mjere potpore kojima se poboljšava adekvatnost kapitala banke. Nije u skladu s praksom odlučivanja Komisije da detaljno ispituje potpore i jamstva za likvidnost koji premašuju njezin uobičajeni doprinos restrukturiranju. U tom kontekstu Komisija može jamstva za obveze i jamstva za likvidnosti smatrati spojivima s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(156)

Kad Komisija analizira restrukturiranje banke u kontekstu trenutačne financijske krize, razmatra mjere potpore kojima se poboljšava adekvatnost kapitala banke. Nije u skladu s praksom odlučivanja Komisije da detaljno ispituje potpore i jamstva za likvidnost koji premašuju njezin uobičajeni doprinos restrukturiranju. U tom kontekstu Komisija može jamstva za obveze i jamstva za likvidnosti smatrati spojivima s unutarnjim tržištem.

Ograničenje potpore na minimum

| (157) | U skladu s Komunikacijom o restrukturiranju potporom za restrukturiranje trebala bi se banci osigurati ponovna uspostava održivosti, no istodobno bi ona radi postizanja cilja trebala biti ograničena na potreban minimum. U uvodnoj izjavi 99. odluke o pokretanju postupka Komisija je utvrdila da plan restrukturiranja nije sadržavao dalekosežne prijedloge za ograničenje potpore na minimum. |
| --- | --- |

(157)

U skladu s Komunikacijom o restrukturiranju potporom za restrukturiranje trebala bi se banci osigurati ponovna uspostava održivosti, no istodobno bi ona radi postizanja cilja trebala biti ograničena na potreban minimum. U uvodnoj izjavi 99. odluke o pokretanju postupka Komisija je utvrdila da plan restrukturiranja nije sadržavao dalekosežne prijedloge za ograničenje potpore na minimum.

| (158) | Komisija upućuje na to da je BayernLB primio dokapitalizaciju od 10 milijardi EUR, što je uvjerljivo najviši iznos među svim njemačkim pokrajinskim bankama. Tijekom ispitivanja otpornosti na stres koje je EBA provela u prosincu 2011. stopa osnovnog kapitala banke BayernLB koju je utvrdila EBA iznosila je 10 %. Među 13 njemačkih financijskih institucija koje su sudjelovale u ispitivanju otpornosti na stres BayernLB je imao četvrtu najbolju adekvatnost kapitala. Njegova adekvatnost kapitala bila je bolja od adekvatnosti kapitala svih drugih njemačkih banaka koje su primile državne potpore (59) (osim banke HRE) te drugih velikih banaka koje nisu primile kapitalnu potporu (npr. banaka Deutsche Bank i Helaba Landesbank Hessen-Thüringen). Ako se dio kapitala ne bi vratio, BayernLB bi mogao prekomjeran kapital koji je osiguran u okviru državnih potpora upotrijebiti kako bi na trošak drugih banaka, a posebno drugih pokrajinskih banaka, izvan svojeg prethodnog geografskog područja poslovanja (60) provodio agresivno tržišno natjecanje. Ograničenje kapitala stoga je potrebno kako bi se ograničilo narušavanje tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(158)

Komisija upućuje na to da je BayernLB primio dokapitalizaciju od 10 milijardi EUR, što je uvjerljivo najviši iznos među svim njemačkim pokrajinskim bankama. Tijekom ispitivanja otpornosti na stres koje je EBA provela u prosincu 2011. stopa osnovnog kapitala banke BayernLB koju je utvrdila EBA iznosila je 10 %. Među 13 njemačkih financijskih institucija koje su sudjelovale u ispitivanju otpornosti na stres BayernLB je imao četvrtu najbolju adekvatnost kapitala. Njegova adekvatnost kapitala bila je bolja od adekvatnosti kapitala svih drugih njemačkih banaka koje su primile državne potpore (59) (osim banke HRE) te drugih velikih banaka koje nisu primile kapitalnu potporu (npr. banaka Deutsche Bank i Helaba Landesbank Hessen-Thüringen). Ako se dio kapitala ne bi vratio, BayernLB bi mogao prekomjeran kapital koji je osiguran u okviru državnih potpora upotrijebiti kako bi na trošak drugih banaka, a posebno drugih pokrajinskih banaka, izvan svojeg prethodnog geografskog područja poslovanja (60) provodio agresivno tržišno natjecanje. Ograničenje kapitala stoga je potrebno kako bi se ograničilo narušavanje tržišnog natjecanja.

| (159) | Osim toga, BayernLB bi bio zaštićen od pritiska konkurencije kad svoj kapital ne bi morao razumno upotrebljavati. Banka bi tada mogla upotrebljavati kapital na način koji ne bi bio optimalan, što bi dugoročno dovelo do različitih ispodprosječnih povrata. Takva prekomjerna kapitalizacija mogla bi se iskoristiti za pokriće gubitaka iz nerazboritih ulaganja i dovesti do nemogućnosti učinkovite kontrole kreditnih rizika. Na taj se način ne bi postigla odgovarajuća poticajna struktura za osiguranje ponovnog uspostavljanja održivosti. Osim toga, zbog prekomjerne kapitalizacije Banka ne bi mogla ostvariti konkurentan povrat na kapital (61). |
| --- | --- |

(159)

Osim toga, BayernLB bi bio zaštićen od pritiska konkurencije kad svoj kapital ne bi morao razumno upotrebljavati. Banka bi tada mogla upotrebljavati kapital na način koji ne bi bio optimalan, što bi dugoročno dovelo do različitih ispodprosječnih povrata. Takva prekomjerna kapitalizacija mogla bi se iskoristiti za pokriće gubitaka iz nerazboritih ulaganja i dovesti do nemogućnosti učinkovite kontrole kreditnih rizika. Na taj se način ne bi postigla odgovarajuća poticajna struktura za osiguranje ponovnog uspostavljanja održivosti. Osim toga, zbog prekomjerne kapitalizacije Banka ne bi mogla ostvariti konkurentan povrat na kapital (61).

| (160) | Unatoč tim poteškoćama Njemačka nije ponudila rješenje za mogući način isplate prekomjernog kapitala. |
| --- | --- |

(160)

Unatoč tim poteškoćama Njemačka nije ponudila rješenje za mogući način isplate prekomjernog kapitala.

| (161) | Međutim, Komisija upućuje na to da povećanje kapitala čine dokapitalizacija u iznosu od 7 milijardi EUR i tihi udjel u iznosu od 3 milijarde EUR. Tihi udjel jest instrument koji se može otplatiti. Nadalje, taj je instrument Banci stavljen na raspolaganje prije sporazuma o propisima za Basel III tako da se više neće tretirati kao osnovni kapital koji je utvrdila EBA čim se propisi u pogledu Basela III provedu. Budući da je instrumentu dodijeljen kupon od 10 %, u srednjoročnom razdoblju postat će skup izvor refinanciranja i ograničit će mogućnosti banke BayernLB u pogledu raspodjele dobiti, čime će Banka ponovno postati neprivlačna novim ulagačima. |
| --- | --- |

(161)

Međutim, Komisija upućuje na to da povećanje kapitala čine dokapitalizacija u iznosu od 7 milijardi EUR i tihi udjel u iznosu od 3 milijarde EUR. Tihi udjel jest instrument koji se može otplatiti. Nadalje, taj je instrument Banci stavljen na raspolaganje prije sporazuma o propisima za Basel III tako da se više neće tretirati kao osnovni kapital koji je utvrdila EBA čim se propisi u pogledu Basela III provedu. Budući da je instrumentu dodijeljen kupon od 10 %, u srednjoročnom razdoblju postat će skup izvor refinanciranja i ograničit će mogućnosti banke BayernLB u pogledu raspodjele dobiti, čime će Banka ponovno postati neprivlačna novim ulagačima.

| (162) | Osim toga, Banka u skladu s planom restrukturiranja tijekom cijelog razdoblja restrukturiranja želi ostvarivati dobit. Ta se dobit ne bi smjela raspodijeliti jer se BayernLB nalazi u postupku restrukturiranja. Ako se istodobno s tim u obzir uzme smanjenje izloženosti predviđeno u planu restrukturiranja, kapitalizacija Banke, a time i njezina sposobnost otplate, mogla bi se svake godine povećavati. Osim toga, Njemačka se obvezala na dodatno smanjenje izloženosti koje premašuje smanjenje predviđeno u planu restrukturiranja, pri čemu bi se oslobodilo dodatnih 10 % kapitala banke BayernLB. |
| --- | --- |

(162)

Osim toga, Banka u skladu s planom restrukturiranja tijekom cijelog razdoblja restrukturiranja želi ostvarivati dobit. Ta se dobit ne bi smjela raspodijeliti jer se BayernLB nalazi u postupku restrukturiranja. Ako se istodobno s tim u obzir uzme smanjenje izloženosti predviđeno u planu restrukturiranja, kapitalizacija Banke, a time i njezina sposobnost otplate, mogla bi se svake godine povećavati. Osim toga, Njemačka se obvezala na dodatno smanjenje izloženosti koje premašuje smanjenje predviđeno u planu restrukturiranja, pri čemu bi se oslobodilo dodatnih 10 % kapitala banke BayernLB.

| (163) | Na temelju toga Komisija je od Njemačke zatražila da dostavi plan otplate tihog udjela u iznosu od 3 milijarde EUR prije nego što on od 2018. više ne bude ispunjivao regulatorne zahtjeve u pogledu osnovnog kapitala. Njemačka je u tom pogledu dostavila scenarij otplate prikazan u tablici 10. – Hipotetski plan otplate bez dodatnog kapitala nastalog pri procjeni kredita banke BayernLabo u skladu s MSFI-jevima. |
| --- | --- |

(163)

Na temelju toga Komisija je od Njemačke zatražila da dostavi plan otplate tihog udjela u iznosu od 3 milijarde EUR prije nego što on od 2018. više ne bude ispunjivao regulatorne zahtjeve u pogledu osnovnog kapitala. Njemačka je u tom pogledu dostavila scenarij otplate prikazan u tablici 10. – Hipotetski plan otplate bez dodatnog kapitala nastalog pri procjeni kredita banke BayernLabo u skladu s MSFI-jevima.

| (164) | Komisija smatra da se potpora može ograničiti na potreban minimum tako da se otplati tihi udjel od 3 milijarde EUR kako je prikazano u tablici 10. Ta je otplata primjereno sredstvo ako se u obzir uzimaju prognoze Banke i najnoviji regulatorni zahtjevi kojima se (kao ubuduće i propisima u pogledu Basela III) propisuju adekvatnost kapitala od više od 9 % osnovnog kapitala i kapitalne rezerve. Na temelju toga i uz pretpostavku otplate u skladu s Prilogom II. Komisija smatra da je potpora za restrukturiranje ograničena na minimum potreban za ponovno uspostavljanje održivosti. |
| --- | --- |

(164)

Komisija smatra da se potpora može ograničiti na potreban minimum tako da se otplati tihi udjel od 3 milijarde EUR kako je prikazano u tablici 10. Ta je otplata primjereno sredstvo ako se u obzir uzimaju prognoze Banke i najnoviji regulatorni zahtjevi kojima se (kao ubuduće i propisima u pogledu Basela III) propisuju adekvatnost kapitala od više od 9 % osnovnog kapitala i kapitalne rezerve. Na temelju toga i uz pretpostavku otplate u skladu s Prilogom II. Komisija smatra da je potpora za restrukturiranje ograničena na minimum potreban za ponovno uspostavljanje održivosti.

| (165) | Komisija uzima u obzir da se plan otplate, posebno u pogledu banke BayernLabo, temelji na određenim pretpostavkama povezanima s računovodstvom i tretmanom u skladu s propisima o nadzoru banaka iako u pogledu primjenjivog okvira postoji određena nesigurnost. Ako se pretpostavke izmijene, otplatu je potrebno provesti u skladu s tablicom 11. |
| --- | --- |

(165)

Komisija uzima u obzir da se plan otplate, posebno u pogledu banke BayernLabo, temelji na određenim pretpostavkama povezanima s računovodstvom i tretmanom u skladu s propisima o nadzoru banaka iako u pogledu primjenjivog okvira postoji određena nesigurnost. Ako se pretpostavke izmijene, otplatu je potrebno provesti u skladu s tablicom 11.

| (166) | Komisija će održivost banke ispitati na temelju plana otplate te vlastitog doprinosa Banke i njezinih vlasnika udjela. |
| --- | --- |

(166)

Komisija će održivost banke ispitati na temelju plana otplate te vlastitog doprinosa Banke i njezinih vlasnika udjela.

Ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti

| (167) | Pri procjeni plana restrukturiranja Komisija mora ispitati može li Banka ponovno uspostaviti svoju dugoročnu održivost bez državnih potpora (odjeljak 2. Komunikacije o restrukturiranju). U tom su pogledu u odluci o pokretanju postupka izražene sumnje. |
| --- | --- |

(167)

Pri procjeni plana restrukturiranja Komisija mora ispitati može li Banka ponovno uspostaviti svoju dugoročnu održivost bez državnih potpora (odjeljak 2. Komunikacije o restrukturiranju). U tom su pogledu u odluci o pokretanju postupka izražene sumnje.

| (168) | U skladu s Komunikacijom o restrukturiranju dugoročna održivost postiže se ako se Banka može samostalno i u skladu s relevantnim regulatornim zahtjevima natjecati na tržištu za kapital. Banka u tom pogledu mora moći pokriti sve troškove i ostvariti povrat na kapital koji je primjeren s obzirom na njezin profil rizičnosti. Nadalje, za postizanje dugoročne održivosti potrebno je sve primljene državne potpore, kako je predviđeno u trenutku odobrenja, otplatiti u određenom razdoblju ili za njih platiti odgovarajuću tržišnu naknadu tako da se osigura ograničenje svakog oblika dodatne državne potpore. S jedne strane, ponovno uspostavljanje održivosti trebalo bi se postići mjerama unutar pojedinog poduzeća i na temelju uvjerljivog plana restrukturiranja; s druge strane, potrebno je utvrditi uzroke poteškoća i slabosti banke te pokazati kako se one restrukturiranjem mogu ukloniti. Za uspješno restrukturiranje posebno je potrebno povlačenje iz svih djelatnosti koje bi u srednjoročnom razdoblju i dalje strukturno bilježile gubitak. |
| --- | --- |

(168)

U skladu s Komunikacijom o restrukturiranju dugoročna održivost postiže se ako se Banka može samostalno i u skladu s relevantnim regulatornim zahtjevima natjecati na tržištu za kapital. Banka u tom pogledu mora moći pokriti sve troškove i ostvariti povrat na kapital koji je primjeren s obzirom na njezin profil rizičnosti. Nadalje, za postizanje dugoročne održivosti potrebno je sve primljene državne potpore, kako je predviđeno u trenutku odobrenja, otplatiti u određenom razdoblju ili za njih platiti odgovarajuću tržišnu naknadu tako da se osigura ograničenje svakog oblika dodatne državne potpore. S jedne strane, ponovno uspostavljanje održivosti trebalo bi se postići mjerama unutar pojedinog poduzeća i na temelju uvjerljivog plana restrukturiranja; s druge strane, potrebno je utvrditi uzroke poteškoća i slabosti banke te pokazati kako se one restrukturiranjem mogu ukloniti. Za uspješno restrukturiranje posebno je potrebno povlačenje iz svih djelatnosti koje bi u srednjoročnom razdoblju i dalje strukturno bilježile gubitak.

| (169) | Komisija je utvrdila da su ti uvjeti ispunjeni jer je u planu restrukturiranja predviđeno znatno smanjenje opsega i složenosti djelatnosti Banke na tržištima kapitala te njezinih aktivnosti u inozemstvu kako bi se mogla usmjeriti na djelatnost koja odgovara njezinim ključnim kompetencijama u svojstvu poslovne banke za stanovništvo i MSP-ove na svojim regionalnim domaćim tržištima. |
| --- | --- |

(169)

Komisija je utvrdila da su ti uvjeti ispunjeni jer je u planu restrukturiranja predviđeno znatno smanjenje opsega i složenosti djelatnosti Banke na tržištima kapitala te njezinih aktivnosti u inozemstvu kako bi se mogla usmjeriti na djelatnost koja odgovara njezinim ključnim kompetencijama u svojstvu poslovne banke za stanovništvo i MSP-ove na svojim regionalnim domaćim tržištima.

| (170) | U skladu s točkom 13. Komunikacije o restrukturiranju plan restrukturiranja trebao bi se temeljiti na pretpostavkama koje su uspoređene s relevantnim referentnim vrijednostima u sektoru i na odgovarajući način prilagođene uzimajući u obzir nove aspekte na temelju trenutačne financijske krize te u kojima se u obzir uzima dostatna razina stresa. |
| --- | --- |

(170)

U skladu s točkom 13. Komunikacije o restrukturiranju plan restrukturiranja trebao bi se temeljiti na pretpostavkama koje su uspoređene s relevantnim referentnim vrijednostima u sektoru i na odgovarajući način prilagođene uzimajući u obzir nove aspekte na temelju trenutačne financijske krize te u kojima se u obzir uzima dostatna razina stresa.

| (171) | Komisija je utvrdila da su podatci koje je dostavio BayernLB u skladu s međunarodnim referentnim vrijednostima. Makroekonomske prognoze odgovaraju prognozama međunarodnih institucija, a procjene koje se odnose na devizno tržište ocjenjuju se kao konzervativne. U tom je pogledu Komisija utvrdila da se u prognozama banke BayernLB za tečaj EUR/USD za 2016. očekuje slabiji dolar od onog koji bi odgovarao paritetu kupovne moći, na temelju čega se može zaključiti da su prihodi banke BayernLB u američkim dolarima na konzervativan način preračunati u euro. Prognoze relativno jakog tečaja EUR/USD uglavnom negativno utječu na prognozirane neto prihode jer BayernLB raspolaže s više imovine denominirane u USD, nego obveza denominiranih u USD (62). Prognozirana razina dolara u odnosu na euro niža je od trenutačne razine tečaja EUR/USD i razine krivulje terminskih cijena (eng. forward curve). |
| --- | --- |

(171)

Komisija je utvrdila da su podatci koje je dostavio BayernLB u skladu s međunarodnim referentnim vrijednostima. Makroekonomske prognoze odgovaraju prognozama međunarodnih institucija, a procjene koje se odnose na devizno tržište ocjenjuju se kao konzervativne. U tom je pogledu Komisija utvrdila da se u prognozama banke BayernLB za tečaj EUR/USD za 2016. očekuje slabiji dolar od onog koji bi odgovarao paritetu kupovne moći, na temelju čega se može zaključiti da su prihodi banke BayernLB u američkim dolarima na konzervativan način preračunati u euro. Prognoze relativno jakog tečaja EUR/USD uglavnom negativno utječu na prognozirane neto prihode jer BayernLB raspolaže s više imovine denominirane u USD, nego obveza denominiranih u USD (62). Prognozirana razina dolara u odnosu na euro niža je od trenutačne razine tečaja EUR/USD i razine krivulje terminskih cijena (eng. forward curve).

| (172) | Prema analizi osjetljivosti koju je dostavio BayernLB (uvodna izjava 89.) dobit Banke bi se povećala kad bi se prognoze temeljile na jačem dolaru. To se može objasniti time da BayernLB ima više imovine denominirane u USD nego obveza i da je stoga u slučaju jačeg dolara iznos u eurima, koji odgovara iznosu neto kamata uzetih u dolarima, viši. Budući da BayernLB pretpostavlja slabiji dolar prema euru od financijskih tržišta, čija su očekivanja vidljiva u krivulji terminskih cijena, ta se pretpostavka može smatrati otpornom na stres. |
| --- | --- |

(172)

Prema analizi osjetljivosti koju je dostavio BayernLB (uvodna izjava 89.) dobit Banke bi se povećala kad bi se prognoze temeljile na jačem dolaru. To se može objasniti time da BayernLB ima više imovine denominirane u USD nego obveza i da je stoga u slučaju jačeg dolara iznos u eurima, koji odgovara iznosu neto kamata uzetih u dolarima, viši. Budući da BayernLB pretpostavlja slabiji dolar prema euru od financijskih tržišta, čija su očekivanja vidljiva u krivulji terminskih cijena, ta se pretpostavka može smatrati otpornom na stres.

| (173) | Komisija je, nadalje, utvrdila da je BayernLB prilagodio svoje prognoze kako bi u obzir uzeo negativne utjecaje niza aspekata koji se posebno odnose na njega (odluku suda Bundesarbeitsgericht, MKB u Mađarskoj, troškove zaštite od valutnog rizika i poreznu stopu). Time se potvrđuje da su financijske prognoze Banke konzervativne i u njima se u dostatnoj mjeri u obzir uzima stres. |
| --- | --- |

(173)

Komisija je, nadalje, utvrdila da je BayernLB prilagodio svoje prognoze kako bi u obzir uzeo negativne utjecaje niza aspekata koji se posebno odnose na njega (odluku suda Bundesarbeitsgericht, MKB u Mađarskoj, troškove zaštite od valutnog rizika i poreznu stopu). Time se potvrđuje da su financijske prognoze Banke konzervativne i u njima se u dostatnoj mjeri u obzir uzima stres.

| (174) | U skladu s financijskim prognozama koje su dostavljene 6. lipnja 2012. profitabilnost banke BayernLB ponovno će se postupno uspostaviti umjerenim povećanjem prihoda povezanim sa smanjenjem troškova. Prognozirani prihodi odgovaraju razini ostvarenoj u prošlosti. Točnije, prognozirani prihodi na osnovi izloženosti (profitni potencijal rizikom ponderirane imovine) odgovaraju prognozama kreditnih institucija koje se mogu usporediti s bankom BayernLB. Prognoze iz tablice 4. niže su od razina ostvarenih 2009. i 2010. (63) Komisija stoga prognoze prihoda smatra razboritima. Sve komponente prihoda, a posebno prihodi od provizija, prognozirane su u skladu s razinama koje su ostvarene u prošlosti. |
| --- | --- |

(174)

U skladu s financijskim prognozama koje su dostavljene 6. lipnja 2012. profitabilnost banke BayernLB ponovno će se postupno uspostaviti umjerenim povećanjem prihoda povezanim sa smanjenjem troškova. Prognozirani prihodi odgovaraju razini ostvarenoj u prošlosti. Točnije, prognozirani prihodi na osnovi izloženosti (profitni potencijal rizikom ponderirane imovine) odgovaraju prognozama kreditnih institucija koje se mogu usporediti s bankom BayernLB. Prognoze iz tablice 4. niže su od razina ostvarenih 2009. i 2010. (63) Komisija stoga prognoze prihoda smatra razboritima. Sve komponente prihoda, a posebno prihodi od provizija, prognozirane su u skladu s razinama koje su ostvarene u prošlosti.

| (175) | BayernLB očekuje smanjenje rezerviranja za gubitke po kreditima, što je u skladu s pretpostavljenim srednjoročnim ponovnim uspostavljanjem gospodarskog rasta. BayernLB prognozira smanjenje troškova od [15 – 30] % u razdoblju restrukturiranja, što će konačno dovesti do odnosa troškova i prihoda u omjeru od [30 – 60] %. To odgovara razini u drugim bankama koje su primile državne potpore (64). Komisija smatra da je za ponovno uspostavljanje održivosti potrebno poboljšanje omjera troškova i prihoda. S obzirom na poslovni model banke BayernLB, koja nema podružnice za fizičke osobe (koje u pravilu dovode do povećanja omjera troškova i prihoda u bankama za poslovanje sa stanovništvom), prethodne razine omjera troškova i prihoda ne mogu se smatrati stabilnima. |
| --- | --- |

(175)

BayernLB očekuje smanjenje rezerviranja za gubitke po kreditima, što je u skladu s pretpostavljenim srednjoročnim ponovnim uspostavljanjem gospodarskog rasta. BayernLB prognozira smanjenje troškova od [15 – 30] % u razdoblju restrukturiranja, što će konačno dovesti do odnosa troškova i prihoda u omjeru od [30 – 60] %. To odgovara razini u drugim bankama koje su primile državne potpore (64). Komisija smatra da je za ponovno uspostavljanje održivosti potrebno poboljšanje omjera troškova i prihoda. S obzirom na poslovni model banke BayernLB, koja nema podružnice za fizičke osobe (koje u pravilu dovode do povećanja omjera troškova i prihoda u bankama za poslovanje sa stanovništvom), prethodne razine omjera troškova i prihoda ne mogu se smatrati stabilnima.

| (176) | U pogledu financiranja pokrajinske banke u srednjoročnom su razdoblju suočene s izazovom s obzirom na to da će morati zamijeniti svoje obveze pokrivene državnim jamstvom i jamstvom Gewährträgerhaftung. One tim bankama predstavljaju jeftine izvore refinanciranja koji se ne mogu zamijeniti uz iste troškove. Krajem 2010. BayernLB je imao nepodmirene obveze pokrivene jamstvom Gewährträgerhaftung u iznosu od ukupno 58 milijardi EUR. Gotovo sve te obveze dospijevaju krajem 2015. Komisija je utvrdila da će se obveze pokrivene jamstvom Gewährträgerhaftung koje dospijevaju i više nego nadoknaditi smanjenjem bilance za 70 milijardi EUR koje je BayernLB prognozirao u lipnju 2011. |
| --- | --- |

(176)

U pogledu financiranja pokrajinske banke u srednjoročnom su razdoblju suočene s izazovom s obzirom na to da će morati zamijeniti svoje obveze pokrivene državnim jamstvom i jamstvom Gewährträgerhaftung. One tim bankama predstavljaju jeftine izvore refinanciranja koji se ne mogu zamijeniti uz iste troškove. Krajem 2010. BayernLB je imao nepodmirene obveze pokrivene jamstvom Gewährträgerhaftung u iznosu od ukupno 58 milijardi EUR. Gotovo sve te obveze dospijevaju krajem 2015. Komisija je utvrdila da će se obveze pokrivene jamstvom Gewährträgerhaftung koje dospijevaju i više nego nadoknaditi smanjenjem bilance za 70 milijardi EUR koje je BayernLB prognozirao u lipnju 2011.

| (177) | Nadalje, dodatna smanjenja koja je Banka ponudila dovela su do obveze koju je Njemačka preuzela u pogledu smanjenja bilance na ukupno otprilike 240 milijardi EUR. U planu financiranja dostavljenom u lipnju 2011. upućeno je na niz slabosti u pogledu pouzdanosti raspoloživosti određenih izvora financiranja. S jedne strane, u planu se pretpostavlja da bi se depoziti velikih klijenata povećali za [2 – 8] milijardi EUR, što bi odgovaralo povećanju za [...] % u odnosu na 2010. S druge strane trebalo bi se povećati financiranje s osnove računa deponiranih vrijednosnih papira (njem. Depot B) za [1–5] milijardi EUR, što bi odgovaralo povećanju za [...] % u odnosu na 2010. Ta razmatranja uzeta su u obzir dodatnim smanjenjem za [3–10] milijardi EUR koje bi se trebalo postići dodatnim smanjenjima u segmentima poslovanja u kojima su potrebna velika financijska sredstva (nekretnine, poslovni klijenti i financiranje projekata). Nadalje, BayernLB je dostavio uvjerljive informacije o raspoloživim alternativnim izvorima refinanciranja, posebno u pogledu mogućnosti izdavanja više obveznica. |
| --- | --- |

(177)

Nadalje, dodatna smanjenja koja je Banka ponudila dovela su do obveze koju je Njemačka preuzela u pogledu smanjenja bilance na ukupno otprilike 240 milijardi EUR. U planu financiranja dostavljenom u lipnju 2011. upućeno je na niz slabosti u pogledu pouzdanosti raspoloživosti određenih izvora financiranja. S jedne strane, u planu se pretpostavlja da bi se depoziti velikih klijenata povećali za [2 – 8] milijardi EUR, što bi odgovaralo povećanju za [...] % u odnosu na 2010. S druge strane trebalo bi se povećati financiranje s osnove računa deponiranih vrijednosnih papira (njem. Depot B) za [1–5] milijardi EUR, što bi odgovaralo povećanju za [...] % u odnosu na 2010. Ta razmatranja uzeta su u obzir dodatnim smanjenjem za [3–10] milijardi EUR koje bi se trebalo postići dodatnim smanjenjima u segmentima poslovanja u kojima su potrebna velika financijska sredstva (nekretnine, poslovni klijenti i financiranje projekata). Nadalje, BayernLB je dostavio uvjerljive informacije o raspoloživim alternativnim izvorima refinanciranja, posebno u pogledu mogućnosti izdavanja više obveznica.

| (178) | Osim toga, Komisija je smanjenu ovisnost o neosiguranom financiranju na međubankovnom tržištu ocijenila pozitivnom, kako je prikazano u tablici 6. |
| --- | --- |

(178)

Osim toga, Komisija je smanjenu ovisnost o neosiguranom financiranju na međubankovnom tržištu ocijenila pozitivnom, kako je prikazano u tablici 6.

| (179) | U skladu s točkom 13. Komunikacije o restrukturiranju dugoročna održivost postignuta je ako Banka može ostvariti povrat na kapital koji je primjeren s obzirom na njezin profil rizičnosti. Bez otplate Banka ne bi mogla ostvariti dostatan povrat na kapital kako bi na tržištu kapitala bila konkurentna. Nakon restrukturiranja Banka bi, uz pretpostavku stope kapitala od 10 %, ostvarila povrat na kapital od [5–10] %. Međutim, izračun povrata na kapital iz tablice 4. temelji se na stopi kapitala od 10 % koju je EBA u okviru svojeg ispitivanja otpornosti na stres iz prosinca 2011. utvrdila kao stopu osnovnog kapitala banke BayernLB. Tu je stopu BayernLB upotrijebio i za prikaz povrata na kapital u svojim prognozama (vidjeti tablicu 4.). Bez otplate stopa kapitala bila bi znatno viša (kako je pojašnjeno u uvodnoj izjavi 159., uz pretpostavku razine od 10 % iz prosinca 2011., stope kapitala banke BayernLB mogle bi se tijekom ukupnog razdoblja povećati na temelju prognoza održive dobiti samo ako bi se ta dobit zadržala) tako da bi povrat na kapital bio niži od te razine. |
| --- | --- |

(179)

U skladu s točkom 13. Komunikacije o restrukturiranju dugoročna održivost postignuta je ako Banka može ostvariti povrat na kapital koji je primjeren s obzirom na njezin profil rizičnosti. Bez otplate Banka ne bi mogla ostvariti dostatan povrat na kapital kako bi na tržištu kapitala bila konkurentna. Nakon restrukturiranja Banka bi, uz pretpostavku stope kapitala od 10 %, ostvarila povrat na kapital od [5–10] %. Međutim, izračun povrata na kapital iz tablice 4. temelji se na stopi kapitala od 10 % koju je EBA u okviru svojeg ispitivanja otpornosti na stres iz prosinca 2011. utvrdila kao stopu osnovnog kapitala banke BayernLB. Tu je stopu BayernLB upotrijebio i za prikaz povrata na kapital u svojim prognozama (vidjeti tablicu 4.). Bez otplate stopa kapitala bila bi znatno viša (kako je pojašnjeno u uvodnoj izjavi 159., uz pretpostavku razine od 10 % iz prosinca 2011., stope kapitala banke BayernLB mogle bi se tijekom ukupnog razdoblja povećati na temelju prognoza održive dobiti samo ako bi se ta dobit zadržala) tako da bi povrat na kapital bio niži od te razine.

| (180) | Daljnjim smanjenjem izloženosti na koje se obvezala Njemačka u iznosu od 10 milijardi EUR povezanim s planom otplate iz Priloga II. stopa povrata na kapital 2016. ponovno bi iznosila otprilike [7–12] %. To poboljšanje povrata na kapital moguće je provesti na način na koji to ne utječe na dobit i na koji bi se u skladu s preuzetim obvezama Njemačke trebalo postići dodatno smanjenje izloženosti. Na temelju oba primjera scenarija koja bi Banka mogla provesti čini se vjerojatnim da je takvo smanjenje koje ne utječe na dobit moguće. |
| --- | --- |

(180)

Daljnjim smanjenjem izloženosti na koje se obvezala Njemačka u iznosu od 10 milijardi EUR povezanim s planom otplate iz Priloga II. stopa povrata na kapital 2016. ponovno bi iznosila otprilike [7–12] %. To poboljšanje povrata na kapital moguće je provesti na način na koji to ne utječe na dobit i na koji bi se u skladu s preuzetim obvezama Njemačke trebalo postići dodatno smanjenje izloženosti. Na temelju oba primjera scenarija koja bi Banka mogla provesti čini se vjerojatnim da je takvo smanjenje koje ne utječe na dobit moguće.

| (181) | Međutim, smanjenjima se kriterij održivosti u pogledu dostatne profitabilnosti može ispuniti samo ako se oslobođeni kapital upotrebljava za otplatu prekomjernog kapitala Banke. Povrat na kapital ostvaren na kraju razdoblja restrukturiranja odgovara prognozama institucija koje se mogu usporediti s bankom BayernLB (65). |
| --- | --- |

(181)

Međutim, smanjenjima se kriterij održivosti u pogledu dostatne profitabilnosti može ispuniti samo ako se oslobođeni kapital upotrebljava za otplatu prekomjernog kapitala Banke. Povrat na kapital ostvaren na kraju razdoblja restrukturiranja odgovara prognozama institucija koje se mogu usporediti s bankom BayernLB (65).

| (182) | U skladu s planom otplate u Prilogu II tihi udjeli kojima bi se smanjila profitabilnost Banke u potpunosti će se otplatiti. Za te tihe udjele morala bi se platiti stopa koja znatno nadilazi povrat na kapital Banke te oni u skladu s propisima u pogledu Basela III više neće ispunjivati zahtjeve za regulatorni osnovni kapital. Potpuna otplata ostvarit će se u skladu s dostavljenim planom restrukturiranja, dok će se adekvatnost kapitala Banke zadržati na razini kojom je jednostavno upravljati. |
| --- | --- |

(182)

U skladu s planom otplate u Prilogu II tihi udjeli kojima bi se smanjila profitabilnost Banke u potpunosti će se otplatiti. Za te tihe udjele morala bi se platiti stopa koja znatno nadilazi povrat na kapital Banke te oni u skladu s propisima u pogledu Basela III više neće ispunjivati zahtjeve za regulatorni osnovni kapital. Potpuna otplata ostvarit će se u skladu s dostavljenim planom restrukturiranja, dok će se adekvatnost kapitala Banke zadržati na razini kojom je jednostavno upravljati.

| (183) | Iznos povrata na kapital mora se ispitati s obzirom na profil rizičnosti Banke. BayernLB u prošlosti je poslovao i izvan Njemačke. Točnije, u segmentu poslovnog bankarstva BayernLB je osiguravao kredite poslovnim partnerima koji nisu povezani s njegovim klijentima na domaćem tržištu i projektima bez primjerenih kolaterala. Financiranje projekata bilo je usmjereno na inozemne projekte u kojima je očekivani budući novčani tok predstavljao jedino jamstvo plaćanja. |
| --- | --- |

(183)

Iznos povrata na kapital mora se ispitati s obzirom na profil rizičnosti Banke. BayernLB u prošlosti je poslovao i izvan Njemačke. Točnije, u segmentu poslovnog bankarstva BayernLB je osiguravao kredite poslovnim partnerima koji nisu povezani s njegovim klijentima na domaćem tržištu i projektima bez primjerenih kolaterala. Financiranje projekata bilo je usmjereno na inozemne projekte u kojima je očekivani budući novčani tok predstavljao jedino jamstvo plaćanja.

| (184) | Njemačka se obvezala na strogo ograničenje rizikom ponderirane imovine u okviru inozemnih aktivnosti u tim segmentima poslovanja. Nadalje, Njemačka se obvezala da će na temelju jasnih definicija poslovne djelatnosti Banke ograničiti na klijente povezane s njezinim domaćim tržištem kako bi ograničila kreditne rizike prema klijentima u slučaju kojih se odnos s klijentima ne temelji na regionalnom poslovnom modelu Banke. Novo određenje poslovanja Banke dovodi do snižavanja relativne razine rizika. U tom se kontekstu prognozirani povrat na kapital od otprilike [7–12] % može smatrati prihvatljivim. |
| --- | --- |

(184)

Njemačka se obvezala na strogo ograničenje rizikom ponderirane imovine u okviru inozemnih aktivnosti u tim segmentima poslovanja. Nadalje, Njemačka se obvezala da će na temelju jasnih definicija poslovne djelatnosti Banke ograničiti na klijente povezane s njezinim domaćim tržištem kako bi ograničila kreditne rizike prema klijentima u slučaju kojih se odnos s klijentima ne temelji na regionalnom poslovnom modelu Banke. Novo određenje poslovanja Banke dovodi do snižavanja relativne razine rizika. U tom se kontekstu prognozirani povrat na kapital od otprilike [7–12] % može smatrati prihvatljivim.

| (185) | U skladu s točkom 13. Komunikacije o restrukturiranju na kraju restrukturiranja Banka mora imati dostatnu adekvatnost kapitala. Trenutačna i očekivana adekvatnost kapitala stoga bi na temelju razborite procjene trebala biti u skladu s regulatornim propisima (66). Komisija je utvrdila da se pretpostavke mogu smatrati razboritima i da se u njima u odgovarajućoj mjeri u skladu s točkom 13. Komunikacije o restrukturiranju uzima u obzir stres. Nadalje, prognoze kapitala dostavljene na zahtjev Komisije temelje se na planu otplate kojim se pokazuje da trenutačna i očekivana adekvatnost kapitala odgovara zahtjevima nadzornog tijela navedenima u uvodnoj izjavi 79. One stoga ispunjuju najnovije regulatorne zahtjeve kojima je propisana adekvatnost kapitala s više od 9 % osnovnog kapitala koji je utvrdila EBA i zaštitnim slojem kapitala. Time je osigurano i poštovanje propisa u pogledu Basela III. |
| --- | --- |

(185)

U skladu s točkom 13. Komunikacije o restrukturiranju na kraju restrukturiranja Banka mora imati dostatnu adekvatnost kapitala. Trenutačna i očekivana adekvatnost kapitala stoga bi na temelju razborite procjene trebala biti u skladu s regulatornim propisima (66). Komisija je utvrdila da se pretpostavke mogu smatrati razboritima i da se u njima u odgovarajućoj mjeri u skladu s točkom 13. Komunikacije o restrukturiranju uzima u obzir stres. Nadalje, prognoze kapitala dostavljene na zahtjev Komisije temelje se na planu otplate kojim se pokazuje da trenutačna i očekivana adekvatnost kapitala odgovara zahtjevima nadzornog tijela navedenima u uvodnoj izjavi 79. One stoga ispunjuju najnovije regulatorne zahtjeve kojima je propisana adekvatnost kapitala s više od 9 % osnovnog kapitala koji je utvrdila EBA i zaštitnim slojem kapitala. Time je osigurano i poštovanje propisa u pogledu Basela III.

| (186) | Međutim, Komisija smatra da nije potrebno predvidjeti dodatan stres. S jedne strane, EBA je u svojim izračunima 9-postotnog ispitivanja otpornosti na stres u obzir uzela samo stres povezan s državnim obveznicama koji je u slučaju banke BayernLB neznatan. S druge strane, makro i pojedinačni čimbenici stresa u ispitivanju otpornosti na stres koji je EBA provela u lipnju 2011. primjenjuju se samo na stopu osnovnog kapitala koju je utvrdila EBA od 5 %. Komisija trenutačno nema naznaka da bi EBA sada zahtijevala ispitivanje otpornosti na stres u kojem bi se međusobno kombinirali koncepti obaju ispitivanja. Takvo kombiniranje nije zatraženo ni u pravnoj ocjeni restrukturiranja drugih njemačkih kreditnih institucija. Umjesto toga, BaFin je od kreditnih institucija samo zatražio da zadrže stopu osnovnog kapitala koju je utvrdila EBA od 9 % (67). Komisija stoga danas može donositi pretpostavke samo na temelju predviđene propisane adekvatnosti kapitala koja je u skladu s ispitivanjem otpornosti na stres iz prosinca 2011., uključujući dodatne kapitalne rezerve navedene u uvodnoj izjavi 79. Tome u prilog govori i činjenica da su predviđeni čimbenici stresa, koji su specifični za Banku i makroekonomsko okruženje, u planiranju već uzeti u obzir. |
| --- | --- |

(186)

Međutim, Komisija smatra da nije potrebno predvidjeti dodatan stres. S jedne strane, EBA je u svojim izračunima 9-postotnog ispitivanja otpornosti na stres u obzir uzela samo stres povezan s državnim obveznicama koji je u slučaju banke BayernLB neznatan. S druge strane, makro i pojedinačni čimbenici stresa u ispitivanju otpornosti na stres koji je EBA provela u lipnju 2011. primjenjuju se samo na stopu osnovnog kapitala koju je utvrdila EBA od 5 %. Komisija trenutačno nema naznaka da bi EBA sada zahtijevala ispitivanje otpornosti na stres u kojem bi se međusobno kombinirali koncepti obaju ispitivanja. Takvo kombiniranje nije zatraženo ni u pravnoj ocjeni restrukturiranja drugih njemačkih kreditnih institucija. Umjesto toga, BaFin je od kreditnih institucija samo zatražio da zadrže stopu osnovnog kapitala koju je utvrdila EBA od 9 % (67). Komisija stoga danas može donositi pretpostavke samo na temelju predviđene propisane adekvatnosti kapitala koja je u skladu s ispitivanjem otpornosti na stres iz prosinca 2011., uključujući dodatne kapitalne rezerve navedene u uvodnoj izjavi 79. Tome u prilog govori i činjenica da su predviđeni čimbenici stresa, koji su specifični za Banku i makroekonomsko okruženje, u planiranju već uzeti u obzir.

| (187) | U svakom slučaju Komisija poštuje ulogu financijskog nadzora. Stoga Komisija prihvaća da je za obvezu otplate godišnjih tranša u skladu s Prilogom II. potrebno odobrenje nadzornog tijela. Preduvjet za isplatu tranša predviđenih u planu otplate jest i odobrenje BaFin-a. Ako BaFin zabrani ili ne odobri otplatu tranše, Komisija je spremna odgovarajuću obvezu otplate predmetnog iznosa smatrati odgođenom. Međutim, ako se isprva odgođena otplata iznosa ne odobri ni sljedeće godine ili se ponovno zabrani, ugrožena je provedba plana restrukturiranja tako da Njemačka Komisiji mora dostaviti izmijenjeni plan restrukturiranja. |
| --- | --- |

(187)

U svakom slučaju Komisija poštuje ulogu financijskog nadzora. Stoga Komisija prihvaća da je za obvezu otplate godišnjih tranša u skladu s Prilogom II. potrebno odobrenje nadzornog tijela. Preduvjet za isplatu tranša predviđenih u planu otplate jest i odobrenje BaFin-a. Ako BaFin zabrani ili ne odobri otplatu tranše, Komisija je spremna odgovarajuću obvezu otplate predmetnog iznosa smatrati odgođenom. Međutim, ako se isprva odgođena otplata iznosa ne odobri ni sljedeće godine ili se ponovno zabrani, ugrožena je provedba plana restrukturiranja tako da Njemačka Komisiji mora dostaviti izmijenjeni plan restrukturiranja.

| (188) | Samom činjenicom da je nadležno tijelo zabranilo ili da nije odobrilo otplatu Banku se ne oslobađa automatski obveze otplate, nego se od Banke zahtijeva poduzimanje mjera. Ako u ispunjivanju svih uvjeta nadzornog tijela Banka ne može izvršiti otplatu, dodatan kapital trebao bi se u načelu osloboditi dodatnim smanjenjem rizikom ponderirane imovine. Osim toga, u načelu su za svaku odgodu potrebne dodatne kompenzacijske mjere (68). Komisija stoga od Njemačke načelno zahtijeva uključivanje dodatnih kompenzacijskih mjera u izmijenjeni plan restrukturiranja. To odgovara Prilogu II. točki 4. |
| --- | --- |

(188)

Samom činjenicom da je nadležno tijelo zabranilo ili da nije odobrilo otplatu Banku se ne oslobađa automatski obveze otplate, nego se od Banke zahtijeva poduzimanje mjera. Ako u ispunjivanju svih uvjeta nadzornog tijela Banka ne može izvršiti otplatu, dodatan kapital trebao bi se u načelu osloboditi dodatnim smanjenjem rizikom ponderirane imovine. Osim toga, u načelu su za svaku odgodu potrebne dodatne kompenzacijske mjere (68). Komisija stoga od Njemačke načelno zahtijeva uključivanje dodatnih kompenzacijskih mjera u izmijenjeni plan restrukturiranja. To odgovara Prilogu II. točki 4.

| (189) | Međutim, upućuje se na to da će Komisija, u slučaju da se regulatornim kapitalnim zahtjevima u budućnosti znatno premaši razina predviđena u ovoj Odluci, kako je predviđeno u točki 14. rečenici 3. Komunikacije Komisije o primjeni pravila o državnim potporama za poticajne mjere u korist financijskih institucija u kontekstu financijske krize počevši od 1. siječnja 2012. (69), možda morati provesti razmjerno ispitivanje na temelju kojeg bi se moglo zatražiti samo neznatno dodatno restrukturiranje. |
| --- | --- |

(189)

Međutim, upućuje se na to da će Komisija, u slučaju da se regulatornim kapitalnim zahtjevima u budućnosti znatno premaši razina predviđena u ovoj Odluci, kako je predviđeno u točki 14. rečenici 3. Komunikacije Komisije o primjeni pravila o državnim potporama za poticajne mjere u korist financijskih institucija u kontekstu financijske krize počevši od 1. siječnja 2012. (69), možda morati provesti razmjerno ispitivanje na temelju kojeg bi se moglo zatražiti samo neznatno dodatno restrukturiranje.

| (190) | U skladu s Komunikacijom o restrukturiranju potrebno je ispitati i jesu li u planu restrukturiranja u obzir uzete postojeće ili moguće slabosti strukture korporativnog upravljanja. Komisija je utvrdila da su u planu restrukturiranja predviđene znatne izmjene pravne strukture i korporativnog upravljanja Banke na temelju kojih je BayernLB manje podložan mogućem nedopuštenom utjecaju vlasnika udjela i kojima mu je omogućena bolja upravljačka kontrola. |
| --- | --- |

(190)

U skladu s Komunikacijom o restrukturiranju potrebno je ispitati i jesu li u planu restrukturiranja u obzir uzete postojeće ili moguće slabosti strukture korporativnog upravljanja. Komisija je utvrdila da su u planu restrukturiranja predviđene znatne izmjene pravne strukture i korporativnog upravljanja Banke na temelju kojih je BayernLB manje podložan mogućem nedopuštenom utjecaju vlasnika udjela i kojima mu je omogućena bolja upravljačka kontrola.

| (191) | Mjerama koje je potrebno provesti osigurat će se da se BayernLB u pogledu statuta, internih direktiva i postupaka ili zadaća te sastava svojih statutom utvrđenih tijela ne razlikuje od svojih konkurenata. Postoje dostatni mehanizmi kojima se sprječava donošenje poslovnih odluka iz razloga koji nisu ekonomski utemeljeni. Osim toga, znatno će se poboljšati upravljačka kontrola. Zadaće pojedinih tijela (Opće skupštine, Upravnog vijeća i Uprave) sada su jasnije i strože odijeljene jedna od druge te će se uključivanjem neovisnih stručnjaka i provjere osposobljenosti, koju svaki član Upravnog vijeća mora proći, poboljšati stručnost Upravnog vijeća. |
| --- | --- |

(191)

Mjerama koje je potrebno provesti osigurat će se da se BayernLB u pogledu statuta, internih direktiva i postupaka ili zadaća te sastava svojih statutom utvrđenih tijela ne razlikuje od svojih konkurenata. Postoje dostatni mehanizmi kojima se sprječava donošenje poslovnih odluka iz razloga koji nisu ekonomski utemeljeni. Osim toga, znatno će se poboljšati upravljačka kontrola. Zadaće pojedinih tijela (Opće skupštine, Upravnog vijeća i Uprave) sada su jasnije i strože odijeljene jedna od druge te će se uključivanjem neovisnih stručnjaka i provjere osposobljenosti, koju svaki član Upravnog vijeća mora proći, poboljšati stručnost Upravnog vijeća.

| (192) | Okvir korporativnog upravljanja u skladu je sa zahtjevima prema privatnim društvima i njime je obuhvaćena provedba (dobrovoljnog) Njemačkog kodeksa korporativnog upravljanja. |
| --- | --- |

(192)

Okvir korporativnog upravljanja u skladu je sa zahtjevima prema privatnim društvima i njime je obuhvaćena provedba (dobrovoljnog) Njemačkog kodeksa korporativnog upravljanja.

| (193) | Opća skupština raspolaže uobičajenim ovlastima glavne skupštine, bez dodatnih mogućnosti izvršenja utjecaja. U skladu s Kodeksom korporativnog upravljanja polovinu Nadzornog odbora čine neovisni članovi. Od članova Nadzornog odbora potrebno je zatražiti ispunjenje kvalitativnih zahtjeva koje je postavilo njemačko nadzorno tijelo BaFin, a kojima se osigurava najniža razina kvalifikacija novoimenovanih članova Nadzornog odbora. Tijekom razdoblja restrukturiranja Nadzornim odborom predsjeda neovisni član. Nadalje, imenuju se Odbor za ispitivanje i Odbor za upravljanje rizicima koji će djelovati u skladu s dokazanim metodama korporativnog upravljanja. |
| --- | --- |

(193)

Opća skupština raspolaže uobičajenim ovlastima glavne skupštine, bez dodatnih mogućnosti izvršenja utjecaja. U skladu s Kodeksom korporativnog upravljanja polovinu Nadzornog odbora čine neovisni članovi. Od članova Nadzornog odbora potrebno je zatražiti ispunjenje kvalitativnih zahtjeva koje je postavilo njemačko nadzorno tijelo BaFin, a kojima se osigurava najniža razina kvalifikacija novoimenovanih članova Nadzornog odbora. Tijekom razdoblja restrukturiranja Nadzornim odborom predsjeda neovisni član. Nadalje, imenuju se Odbor za ispitivanje i Odbor za upravljanje rizicima koji će djelovati u skladu s dokazanim metodama korporativnog upravljanja.

| (194) | Ukupno je plan restrukturiranja banke BayernLB stoga primjeren za ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti. |
| --- | --- |

(194)

Ukupno je plan restrukturiranja banke BayernLB stoga primjeren za ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti.

Vlastiti doprinos

| (195) | Nadalje je u Komunikaciji o restrukturiranju utvrđeno da bi za financiranje restrukturiranja Banke najprije trebale upotrebljavati vlastita sredstva kako bi potporu ograničile na minimum te da troškove restrukturiranja ne bi trebala snositi samo država, nego i oni koji su ulagali u Banku. U odluci o pokretanju postupka Komisija je utvrdila da je opseg predloženih otuđenja kao vlastitog doprinosa ostao nejasan. |
| --- | --- |

(195)

Nadalje je u Komunikaciji o restrukturiranju utvrđeno da bi za financiranje restrukturiranja Banke najprije trebale upotrebljavati vlastita sredstva kako bi potporu ograničile na minimum te da troškove restrukturiranja ne bi trebala snositi samo država, nego i oni koji su ulagali u Banku. U odluci o pokretanju postupka Komisija je utvrdila da je opseg predloženih otuđenja kao vlastitog doprinosa ostao nejasan.

| (196) | Njemačka se u međuvremenu obvezala da će BayernLB do kraja razdoblja restrukturiranja otuđiti [40 – 70] društava kćeri/sudjelujućih udjela. Banka je već većinu tih društava kćeri/sudjelujućih udjela prodala i računa na to da će sva otuđenja moći zaključiti najkasnije do [...]. Financijski sudjelujući udjeli za otuđenje koji su navedeni u Prilogu I. točki 11. i Prilogu III. odnose se, među ostalim, na LBS Bayern, MKB i Banque LB Lux S.A. koji se ubrajaju među najveća društva kćeri banke BayernLB. Ostvareni prihodi i mogući dobitci upotrijebit će se za pokriće troškova restrukturiranja te će se njima pridonijeti ograničenju potpore na minimum. |
| --- | --- |

(196)

Njemačka se u međuvremenu obvezala da će BayernLB do kraja razdoblja restrukturiranja otuđiti [40 – 70] društava kćeri/sudjelujućih udjela. Banka je već većinu tih društava kćeri/sudjelujućih udjela prodala i računa na to da će sva otuđenja moći zaključiti najkasnije do [...]. Financijski sudjelujući udjeli za otuđenje koji su navedeni u Prilogu I. točki 11. i Prilogu III. odnose se, među ostalim, na LBS Bayern, MKB i Banque LB Lux S.A. koji se ubrajaju među najveća društva kćeri banke BayernLB. Ostvareni prihodi i mogući dobitci upotrijebit će se za pokriće troškova restrukturiranja te će se njima pridonijeti ograničenju potpore na minimum.

| (197) | Kako bi se osiguralo da vlasnici Banke tijekom razdoblja restrukturiranja u najvećoj mogućoj mjeri sudjeluju u ponovnoj izgradnji primjerene kapitalne osnove, Njemačka se osim toga obvezala da će Banka do kraja razdoblja restrukturiranja ili, ako se tihi udjel savezne pokrajine do tada ne otplati, i kasnije, zadržati dividende i da neće isplatiti kupone koje u skladu sa zakonom ne bi bila obvezna isplatiti. Time se u skladu s točkom 26. Komunikacije o restrukturiranju osigurava da BayernLB ne upotrebljava državne potpore za plaćanje naknada za regulatorni kapital ako dobitci za te naknade nisu dovoljni. Uz to, produljenom zabranom isplate dividendi i hibridnih instrumenata banci BayernLB pomoći će se u ispunjavanju plana otplate. |
| --- | --- |

(197)

Kako bi se osiguralo da vlasnici Banke tijekom razdoblja restrukturiranja u najvećoj mogućoj mjeri sudjeluju u ponovnoj izgradnji primjerene kapitalne osnove, Njemačka se osim toga obvezala da će Banka do kraja razdoblja restrukturiranja ili, ako se tihi udjel savezne pokrajine do tada ne otplati, i kasnije, zadržati dividende i da neće isplatiti kupone koje u skladu sa zakonom ne bi bila obvezna isplatiti. Time se u skladu s točkom 26. Komunikacije o restrukturiranju osigurava da BayernLB ne upotrebljava državne potpore za plaćanje naknada za regulatorni kapital ako dobitci za te naknade nisu dovoljni. Uz to, produljenom zabranom isplate dividendi i hibridnih instrumenata banci BayernLB pomoći će se u ispunjavanju plana otplate.

| (198) | Drugi aspekt odnosi se na udruženje štedionica Sparkassenverband koje je, doduše, bilo vlasnik udjela u banci BayernLB, ali nije sudjelovalo u mjerama sanacije iz 2008. Iako je udjel udruženja štedionica Sparkassenverband zbog nesudjelovanja u sanaciji znatno razvodnjen, ono je u međuvremenu izrazilo spremnost na osiguranje dodatnih doprinosa. |
| --- | --- |

(198)

Drugi aspekt odnosi se na udruženje štedionica Sparkassenverband koje je, doduše, bilo vlasnik udjela u banci BayernLB, ali nije sudjelovalo u mjerama sanacije iz 2008. Iako je udjel udruženja štedionica Sparkassenverband zbog nesudjelovanja u sanaciji znatno razvodnjen, ono je u međuvremenu izrazilo spremnost na osiguranje dodatnih doprinosa.

| (199) | Najprije su štedionice (koje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 76., trenutačno drže pojedinačne tihe udjele) izjavile da su spremne povući te tihe udjele u ukupnom iznosu od otprilike [770–810] milijuna EUR [...] kako bi se poboljšala kvaliteta kapitala Banke i osiguralo da se kapital koji su osigurale i dalje može priznavati kao osnovni kapital koji je utvrdila EBA. Zauzvrat će udruženje štedionica Sparkassenverband ponovno unijeti [810–840] milijuna EUR kao regulatorni kapital i tako povisiti svoj udjel u banci BayernLB. (70) Tako će štedionice izgubiti pravo na sigurnija plaćanja kamata, a da pritom (zbog zabrane isplate dividende) neće srednjoročno primiti odgovarajuće dividende. |
| --- | --- |

(199)

Najprije su štedionice (koje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 76., trenutačno drže pojedinačne tihe udjele) izjavile da su spremne povući te tihe udjele u ukupnom iznosu od otprilike [770–810] milijuna EUR [...] kako bi se poboljšala kvaliteta kapitala Banke i osiguralo da se kapital koji su osigurale i dalje može priznavati kao osnovni kapital koji je utvrdila EBA. Zauzvrat će udruženje štedionica Sparkassenverband ponovno unijeti [810–840] milijuna EUR kao regulatorni kapital i tako povisiti svoj udjel u banci BayernLB. (70) Tako će štedionice izgubiti pravo na sigurnija plaćanja kamata, a da pritom (zbog zabrane isplate dividende) neće srednjoročno primiti odgovarajuće dividende.

| (200) | Zatim je udruženje štedionica Sparkassenverband izrazilo spremnost na stjecanje štedionice LBS do kraja 2012. po fer cijeni od 818,3 milijuna EUR. Pri određivanju cijene, unatoč činjenici da su štedionice najvažniji prodajni kanal proizvoda štedionice LBS, udruženje štedionica Sparkassenverband nije obračunalo korektivni faktor. Privatni ulagač to bi vjerojatno učinio. |
| --- | --- |

(200)

Zatim je udruženje štedionica Sparkassenverband izrazilo spremnost na stjecanje štedionice LBS do kraja 2012. po fer cijeni od 818,3 milijuna EUR. Pri određivanju cijene, unatoč činjenici da su štedionice najvažniji prodajni kanal proizvoda štedionice LBS, udruženje štedionica Sparkassenverband nije obračunalo korektivni faktor. Privatni ulagač to bi vjerojatno učinio.

| (201) | Kao posljedica svih tih mjera udjel udruženja štedionica Sparkassenverband, koji je najprije razvodnjen na 6 %, znatno će se povećati, moguće do 25 %. |
| --- | --- |

(201)

Kao posljedica svih tih mjera udjel udruženja štedionica Sparkassenverband, koji je najprije razvodnjen na 6 %, znatno će se povećati, moguće do 25 %.

| (202) | Konačno je potrebno uputiti na činjenicu da će Njemačka prednost banke BayernLB na osnovi jamstva za imovinu (zaštite od rizika), ako ona premaši stvarnu ekonomsku vrijednost, u potpunosti vratiti. Sudjelovanje Banke i njezinih vlasnika udjela u obvezama stoga se može smatrati primjerenim, a sumnja izražena u tom pogledu u odluci o pokretanju postupka uklonjenom. |
| --- | --- |

(202)

Konačno je potrebno uputiti na činjenicu da će Njemačka prednost banke BayernLB na osnovi jamstva za imovinu (zaštite od rizika), ako ona premaši stvarnu ekonomsku vrijednost, u potpunosti vratiti. Sudjelovanje Banke i njezinih vlasnika udjela u obvezama stoga se može smatrati primjerenim, a sumnja izražena u tom pogledu u odluci o pokretanju postupka uklonjenom.

Mjere za ograničenje narušavanja tržišnog natjecanja

| (203) | Na kraju se u Komunikaciji o restrukturiranju zahtijeva uključivanje mjera za ograničenje narušavanja tržišnog natjecanja u plan restrukturiranja. Te bi mjere trebala biti prilagođene narušavanju tržišnog natjecanja na tržištima na kojima će banka korisnica poslovati nakon restrukturiranja. Vrsta i oblik tih mjera ovise o dvama kriterijima: prvo, o iznosu potpore te uvjetima i okolnostima u kojima je potpora odobrena i, drugo, o značajkama tržišta na kojima će banka korisnica poslovati. U tom pogledu Komisija mora uzeti u obzir opseg vlastitog doprinosa banke korisnice i podjelu obveza tijekom razdoblja restrukturiranja. |
| --- | --- |

(203)

Na kraju se u Komunikaciji o restrukturiranju zahtijeva uključivanje mjera za ograničenje narušavanja tržišnog natjecanja u plan restrukturiranja. Te bi mjere trebala biti prilagođene narušavanju tržišnog natjecanja na tržištima na kojima će banka korisnica poslovati nakon restrukturiranja. Vrsta i oblik tih mjera ovise o dvama kriterijima: prvo, o iznosu potpore te uvjetima i okolnostima u kojima je potpora odobrena i, drugo, o značajkama tržišta na kojima će banka korisnica poslovati. U tom pogledu Komisija mora uzeti u obzir opseg vlastitog doprinosa banke korisnice i podjelu obveza tijekom razdoblja restrukturiranja.

| (204) | U odluci o pokretanju postupka Komisija je mjere predložene za ograničenje narušavanja tržišnog natjecanja smatrala nedostatnima. U ažuriranom planu restrukturiranja predviđene su dodatne mjere kojima bi se trebalo ograničiti narušavanje tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(204)

U odluci o pokretanju postupka Komisija je mjere predložene za ograničenje narušavanja tržišnog natjecanja smatrala nedostatnima. U ažuriranom planu restrukturiranja predviđene su dodatne mjere kojima bi se trebalo ograničiti narušavanje tržišnog natjecanja.

| (205) | Iznos potpore u ovom predmetu iznosi otprilike 15,8 milijardi EUR i sastoji se od dokapitalizacije u iznosu od 10 milijardi EUR, zaštite od rizika u iznosu od 4,8 milijardi EUR i prijenosa kapitala banke BayernLabo u iznosu od 1 milijarde EUR na banku BayernLB. U tom iznosu nisu obuhvaćena jamstva za obveze koja je osigurao SoFFin u iznosu od otprilike 15 milijardi EUR (od kojih je iskorišteno 5 milijardi EUR) (71) ni jamstva Austrije za iznos od 2,638 milijardi EUR koji je BayernLB bio spreman ostaviti na raspolaganju grupaciji HGAA kao sredstva za financiranje. Iznos potpore od 15,8 milijardi EUR odgovara 8 % rizikom ponderirane imovine (198 milijardi EUR izloženosti u 2008.) nakon mjera. Taj se iznos dodatno povećava ako se u obzir uzme jamstvo u iznosu od 2,638 milijardi EUR koje je Banka dobila od Austrije i jamstva za obveze koja je osigurao SoFFin u iznosu od 15 milijardi EUR (od kojih je 5 milijardi EUR iskorišteno). Iznos potpore koji je odobren banci korisnici stoga je vrlo visok. U skladu s tim potrebne su opsežne mjere kako bi se ograničilo moguće narušavanje tržišnog natjecanja, čak i ako se u obzir uzme primjereni vlastiti doprinos i sudjelovanje banke korisnice i njezinih vlasnika udjela u obvezama tijekom razdoblja restrukturiranja. |
| --- | --- |

(205)

Iznos potpore u ovom predmetu iznosi otprilike 15,8 milijardi EUR i sastoji se od dokapitalizacije u iznosu od 10 milijardi EUR, zaštite od rizika u iznosu od 4,8 milijardi EUR i prijenosa kapitala banke BayernLabo u iznosu od 1 milijarde EUR na banku BayernLB. U tom iznosu nisu obuhvaćena jamstva za obveze koja je osigurao SoFFin u iznosu od otprilike 15 milijardi EUR (od kojih je iskorišteno 5 milijardi EUR) (71) ni jamstva Austrije za iznos od 2,638 milijardi EUR koji je BayernLB bio spreman ostaviti na raspolaganju grupaciji HGAA kao sredstva za financiranje. Iznos potpore od 15,8 milijardi EUR odgovara 8 % rizikom ponderirane imovine (198 milijardi EUR izloženosti u 2008.) nakon mjera. Taj se iznos dodatno povećava ako se u obzir uzme jamstvo u iznosu od 2,638 milijardi EUR koje je Banka dobila od Austrije i jamstva za obveze koja je osigurao SoFFin u iznosu od 15 milijardi EUR (od kojih je 5 milijardi EUR iskorišteno). Iznos potpore koji je odobren banci korisnici stoga je vrlo visok. U skladu s tim potrebne su opsežne mjere kako bi se ograničilo moguće narušavanje tržišnog natjecanja, čak i ako se u obzir uzme primjereni vlastiti doprinos i sudjelovanje banke korisnice i njezinih vlasnika udjela u obvezama tijekom razdoblja restrukturiranja.

| (206) | U novom planu restrukturiranja stoga je predviđeno znatnije smanjenje bilance nego u izvornom planu restrukturiranja. BayernLB će svoju bilancu na temelju imovine na kraju 2008. smanjiti za 51 %, s 421,7 milijardi EUR na 206 milijardi EUR (239,4 milijardi EUR u 2015.). |
| --- | --- |

(206)

U novom planu restrukturiranja stoga je predviđeno znatnije smanjenje bilance nego u izvornom planu restrukturiranja. BayernLB će svoju bilancu na temelju imovine na kraju 2008. smanjiti za 51 %, s 421,7 milijardi EUR na 206 milijardi EUR (239,4 milijardi EUR u 2015.).

| (207) | U tu je svrhu BayernLB spreman otuđiti znatan broj domaćih i inozemnih društava kćeri/sudjelujućih udjela i znatno smanjiti svoj portfelj sudjelujućih udjela. Ta se otuđenja moraju zaključiti do [...] ili predmetna društva kćeri/sudjelujući udjeli moraju zatvoriti svoje nove poslovne jedinice poslije [...]. U tablici 12. daje se pregled najvećih otuđenja.

  Tablica 12.


  Otuđenje značajnih sudjelujućih udjela








  Naziv | Iznos bilance, u milijardama EUR (72) | RWA, u milijardama EUR (72) |
| --- | --- | --- | --- |
| HGAA | 44,6 | [30–35] |
| MKB | 10,8 | [7–10] |
| SaarLB | 20,6 | [6–9] |
| LB(Swiss) | 1,2 | [0–1] |
| LB Lux | 11,8 | [4–7] |
| LBS | [8–12] | [2–5] |
| GBWAG | 2,1 | [0–2] |

(207)

U tu je svrhu BayernLB spreman otuđiti znatan broj domaćih i inozemnih društava kćeri/sudjelujućih udjela i znatno smanjiti svoj portfelj sudjelujućih udjela. Ta se otuđenja moraju zaključiti do [...] ili predmetna društva kćeri/sudjelujući udjeli moraju zatvoriti svoje nove poslovne jedinice poslije [...]. U tablici 12. daje se pregled najvećih otuđenja.

Tablica 12.

Otuđenje značajnih sudjelujućih udjela

Naziv

Iznos bilance, u milijardama EUR (72)

RWA, u milijardama EUR (72)

HGAA

44,6

[30–35]

MKB

10,8

[7–10]

SaarLB

20,6

[6–9]

LB(Swiss)

1,2

[0–1]

LB Lux

11,8

[4–7]

LBS

[8–12]

[2–5]

GBWAG

2,1

[0–2]

| (208) | Tim otuđenjima obuhvaćene su sve međunarodne kreditne institucije Banke. Otuđenjem grupacije HGAA, za koje se već 2008. potpora za restrukturiranje činila nužnom, pridonijelo se ponovnom uspostavljanju održivosti banke BayernLB. Međutim, čak i ako se HGAA pri procjeni opsega mjera za ograničenje narušavanja tržišnog natjecanja ne uzme u obzir, smanjenje bilance još uvijek iznosi 45 % (421,7 milijardi EUR – 44,6 milijardi EUR = 377,4 milijardi EUR u odnosu na 206 milijardi EUR). |
| --- | --- |

(208)

Tim otuđenjima obuhvaćene su sve međunarodne kreditne institucije Banke. Otuđenjem grupacije HGAA, za koje se već 2008. potpora za restrukturiranje činila nužnom, pridonijelo se ponovnom uspostavljanju održivosti banke BayernLB. Međutim, čak i ako se HGAA pri procjeni opsega mjera za ograničenje narušavanja tržišnog natjecanja ne uzme u obzir, smanjenje bilance još uvijek iznosi 45 % (421,7 milijardi EUR – 44,6 milijardi EUR = 377,4 milijardi EUR u odnosu na 206 milijardi EUR).

| (209) | Osim toga, BayernLB će sedam svojih međunarodnih podružnica i predstavništava otuđiti, a preostale podružnice u Londonu, Parizu, New Yorku i Milanu znatno smanjiti. |
| --- | --- |

(209)

Osim toga, BayernLB će sedam svojih međunarodnih podružnica i predstavništava otuđiti, a preostale podružnice u Londonu, Parizu, New Yorku i Milanu znatno smanjiti.

| (210) | U pogledu narušavanja tržišnog natjecanja prouzročenog visokim iznosom primljene potpore Komisija smanjenje bilance Banke za više od polovine ukupno smatra primjerenim. Takvo smanjenje odgovara praksi odlučivanja Komisije u slučaju drugih pokrajinskih banaka (73). |
| --- | --- |

(210)

U pogledu narušavanja tržišnog natjecanja prouzročenog visokim iznosom primljene potpore Komisija smanjenje bilance Banke za više od polovine ukupno smatra primjerenim. Takvo smanjenje odgovara praksi odlučivanja Komisije u slučaju drugih pokrajinskih banaka (73).

| (211) | Uz te dalekosežne strukturne mjere BayernLB je pristao i na neka ograničenja svojih aktivnosti. Banka se obvezala tijekom razdoblja restrukturiranja poštovati gornju granicu (fiksne i varijabilne) naknade za zaposlenike od 500 000 EUR, zabranu preuzimanja i zabranu isplate dividende. Ograničenja naknada za zaposlenike produljuju se automatski (iako u manjem opsegu nego u pogledu gornje granica plaća) dok se tihi udjeli u potpunosti ne otplate i isplata prekomjerne naknade ne dovrši, što se vjerojatno neće dogoditi prije 2019. Tim se mjerama osigurava poticajna struktura za otplatu i Banci se onemogućuje preuzimanje konkurentnih poduzeća kako bi se isključilo da se potporom financira neorganski rast banke BayernLB. |
| --- | --- |

(211)

Uz te dalekosežne strukturne mjere BayernLB je pristao i na neka ograničenja svojih aktivnosti. Banka se obvezala tijekom razdoblja restrukturiranja poštovati gornju granicu (fiksne i varijabilne) naknade za zaposlenike od 500 000 EUR, zabranu preuzimanja i zabranu isplate dividende. Ograničenja naknada za zaposlenike produljuju se automatski (iako u manjem opsegu nego u pogledu gornje granica plaća) dok se tihi udjeli u potpunosti ne otplate i isplata prekomjerne naknade ne dovrši, što se vjerojatno neće dogoditi prije 2019. Tim se mjerama osigurava poticajna struktura za otplatu i Banci se onemogućuje preuzimanje konkurentnih poduzeća kako bi se isključilo da se potporom financira neorganski rast banke BayernLB.

| (212) | Osim toga, BayernLB će znatno ograničiti opseg i apsolutni obujam preostalog inozemnog poslovanja u područjima poslovnih klijenata, financiranja projekata i nekretnina u skladu s Prilogom I. Time će se na ključnim tržištima banke BayernLB osloboditi kapaciteti za druge sudionike na tržištu. |
| --- | --- |

(212)

Osim toga, BayernLB će znatno ograničiti opseg i apsolutni obujam preostalog inozemnog poslovanja u područjima poslovnih klijenata, financiranja projekata i nekretnina u skladu s Prilogom I. Time će se na ključnim tržištima banke BayernLB osloboditi kapaciteti za druge sudionike na tržištu.

| (213) | U pogledu toga Njemačka se obvezala da će se BayernLB povući iz segmenata poslovanja kao što je financiranje plovila i zrakoplova. Obustavit će se i financiranje javnih tijela izvan Bavarske. |
| --- | --- |

(213)

U pogledu toga Njemačka se obvezala da će se BayernLB povući iz segmenata poslovanja kao što je financiranje plovila i zrakoplova. Obustavit će se i financiranje javnih tijela izvan Bavarske.

| (214) | S obzirom na kombinaciju različitih mjera i prethodni zaključak da su vlastiti doprinos i podjela obveza primjereni Komisija smatra da su uspostavljeni dostatni mehanizmi za ograničenje mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja unatoč visokom iznosu potpore koja je dodijeljena banci BayernLB. |
| --- | --- |

(214)

S obzirom na kombinaciju različitih mjera i prethodni zaključak da su vlastiti doprinos i podjela obveza primjereni Komisija smatra da su uspostavljeni dostatni mehanizmi za ograničenje mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja unatoč visokom iznosu potpore koja je dodijeljena banci BayernLB.

Provedba i kontrola

| (215) | U skladu s odjeljkom 5. Komunikacije o restrukturiranju potrebno je redovito dostavljati izvješća kako bi se Komisija uvjerila da se plan restrukturiranja valjano provodi. Prvo izvješće potrebno je dostaviti najkasnije šest mjeseci nakon odobrenja plana restrukturiranja. U tu svrhu Njemačka bi trebala imenovati povjerenika nadgledanja i dvaput godišnje dostavljati izvješće o rezultatima nadgledanja. |
| --- | --- |

(215)

U skladu s odjeljkom 5. Komunikacije o restrukturiranju potrebno je redovito dostavljati izvješća kako bi se Komisija uvjerila da se plan restrukturiranja valjano provodi. Prvo izvješće potrebno je dostaviti najkasnije šest mjeseci nakon odobrenja plana restrukturiranja. U tu svrhu Njemačka bi trebala imenovati povjerenika nadgledanja i dvaput godišnje dostavljati izvješće o rezultatima nadgledanja.

| (216) | Za pojedine otplate potreban je pristanak njemačkog nadzornog tijela BaFin. Ako Banka ne postigne ciljeve utvrđene u planu otplate, Njemačka bi Komisiji u skladu s Prilogom II. točkom 4. morala dostaviti izmijenjeni plan restrukturiranja. U slučaju te nove prijave u načelu su potrebne dodatne mjere za ograničenje narušavanja tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(216)

Za pojedine otplate potreban je pristanak njemačkog nadzornog tijela BaFin. Ako Banka ne postigne ciljeve utvrđene u planu otplate, Njemačka bi Komisiji u skladu s Prilogom II. točkom 4. morala dostaviti izmijenjeni plan restrukturiranja. U slučaju te nove prijave u načelu su potrebne dodatne mjere za ograničenje narušavanja tržišnog natjecanja.

| (217) | Komisija priznaje da bi se dodatnim smanjenjem izloženosti u skladu s Prilogom I. točkom 33. trebalo osigurati da BayernLB 2017. može otplatiti preostali dio tihih udjela. Komisija je svoju ocjenu temeljila na smanjenju izloženosti za koje je u pojedinim segmentima preuzela obvezu u pogledu raspona navedenih u Prilogu I. točki 33. i sekundarnim učincima prema segmentu poslovanja. Ako BayernLB pri provedbi plana s obzirom na regulatorne ili makroekonomske promjene utvrdi mogućnosti optimizacije koje utječu na navedene raspone, Njemačka bi Komisiju trebala obavijestiti o tim odstupanjima, osim ako odstupanje u pogledu segmenta u 2017. iznosi najviše [10 – 15] %, ukupno smanjenje ostane u okviru ukupnog opsega utvrđenog u Prilogu I. točki 33. i ne utječe na održivost banke BayernLB opisanu u planu restrukturiranja. U slučaju nove prijave Komisija će ispitati pridonosi li se izmjenama povećanju učinka olakšice kapitala i smanjuju li se njima istodobno negativni sekundarni učinci, a da se njima stoga ne utječe na održivost Banke. |
| --- | --- |

(217)

Komisija priznaje da bi se dodatnim smanjenjem izloženosti u skladu s Prilogom I. točkom 33. trebalo osigurati da BayernLB 2017. može otplatiti preostali dio tihih udjela. Komisija je svoju ocjenu temeljila na smanjenju izloženosti za koje je u pojedinim segmentima preuzela obvezu u pogledu raspona navedenih u Prilogu I. točki 33. i sekundarnim učincima prema segmentu poslovanja. Ako BayernLB pri provedbi plana s obzirom na regulatorne ili makroekonomske promjene utvrdi mogućnosti optimizacije koje utječu na navedene raspone, Njemačka bi Komisiju trebala obavijestiti o tim odstupanjima, osim ako odstupanje u pogledu segmenta u 2017. iznosi najviše [10 – 15] %, ukupno smanjenje ostane u okviru ukupnog opsega utvrđenog u Prilogu I. točki 33. i ne utječe na održivost banke BayernLB opisanu u planu restrukturiranja. U slučaju nove prijave Komisija će ispitati pridonosi li se izmjenama povećanju učinka olakšice kapitala i smanjuju li se njima istodobno negativni sekundarni učinci, a da se njima stoga ne utječe na održivost Banke.

Zaključak o restrukturiranju

| (218) | U pogledu prognoza Banke i s obzirom na najnovije regulatorne zahtjeve kojima su propisane adekvatnost kapitala od više od 9 % osnovnog kapitala i kapitalne rezerve te propise u pogledu Basela III mjere restrukturiranja, uključujući preuzete obveze Njemačke, primjerene su za ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti banke BayernLB i njima se ispravlja narušavanje tržišnog natjecanja nastalo mjerama potpore. Pod uvjetom da se dio mjera potpore otplati i provede isplata prekomjerne naknade, u planu restrukturiranja osigurava se i da se potpora ograniči na potreban minimum te Banka osigura primjeren vlastiti doprinos. Pod uvjetom da se ispuni obveza otplate u skladu s Prilogom II., potpora za restrukturiranje stoga se u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) UFEU-a može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(218)

U pogledu prognoza Banke i s obzirom na najnovije regulatorne zahtjeve kojima su propisane adekvatnost kapitala od više od 9 % osnovnog kapitala i kapitalne rezerve te propise u pogledu Basela III mjere restrukturiranja, uključujući preuzete obveze Njemačke, primjerene su za ponovno uspostavljanje dugoročne održivosti banke BayernLB i njima se ispravlja narušavanje tržišnog natjecanja nastalo mjerama potpore. Pod uvjetom da se dio mjera potpore otplati i provede isplata prekomjerne naknade, u planu restrukturiranja osigurava se i da se potpora ograniči na potreban minimum te Banka osigura primjeren vlastiti doprinos. Pod uvjetom da se ispuni obveza otplate u skladu s Prilogom II., potpora za restrukturiranje stoga se u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) UFEU-a može smatrati spojivom s unutarnjim tržištem.

6.   PREDNOST ZA UDRUŽENJE ŠTEDIONICA

| (219) | Osim toga, uklonjena je dvojba Komisije da udruženje štedionica Sparkassenverband ne sudjeluje dovoljno u podjeli obveza i ostvaruje dobit od mjere sanacije. U odluci o pokretanju postupka Komisija je dala naslutiti da će tijekom službenog istražnog postupka možda ispitati točnost procjene banke BayernLB, a time i izračuna preostalih udjela udruženja štedionica Sparkassenverband. U tom je pogledu Komisija od Njemačke zatražila informacije o doprinosu udruženja štedionica Sparkassenverband u sanaciji. Konverzijom tihih udjela štedionica i naknadnom dokapitalizacijom koju je provelo udruženje štedionica Sparkassenverband, čiji se udjel time povećao, u međuvremenu je ostvarena primjerena podjela obveza. Nadalje, Komisija nije mogla utvrditi nepravilnosti pri procjeni Banke koja je bila temelj za raspodjelu udjela 2008. Stoga ne postoji razlog za daljnje razmatranje predmetne sumnje u pogledu udruženja štedionica Sparkassenverband. |
| --- | --- |

(219)

Osim toga, uklonjena je dvojba Komisije da udruženje štedionica Sparkassenverband ne sudjeluje dovoljno u podjeli obveza i ostvaruje dobit od mjere sanacije. U odluci o pokretanju postupka Komisija je dala naslutiti da će tijekom službenog istražnog postupka možda ispitati točnost procjene banke BayernLB, a time i izračuna preostalih udjela udruženja štedionica Sparkassenverband. U tom je pogledu Komisija od Njemačke zatražila informacije o doprinosu udruženja štedionica Sparkassenverband u sanaciji. Konverzijom tihih udjela štedionica i naknadnom dokapitalizacijom koju je provelo udruženje štedionica Sparkassenverband, čiji se udjel time povećao, u međuvremenu je ostvarena primjerena podjela obveza. Nadalje, Komisija nije mogla utvrditi nepravilnosti pri procjeni Banke koja je bila temelj za raspodjelu udjela 2008. Stoga ne postoji razlog za daljnje razmatranje predmetne sumnje u pogledu udruženja štedionica Sparkassenverband.

ZAKLJUČCI

| (220) | S obzirom na preuzete obveze Njemačke u pogledu restrukturiranja i druge obveze utvrđene u Prilogu II. koje se odnose na otplatu dijela mjera potpore i prekomjerne naknade Komisija je zaključila da je zaštita od rizika u skladu s odjeljkom 5. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti, da je potpora za restrukturiranje ograničena na potreban minimum i da je narušavanje tržišnog natjecanja u dostatnoj mjeri uzeto u obzir te da je dostavljeni plan restrukturiranja primjeren za ponovno uspostavljanje održivosti banke BayernLB. Potporu za restrukturiranje potrebno je stoga u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) UFEU-a smatrati spojivom s unutarnjim tržištem, |
| --- | --- |

(220)

S obzirom na preuzete obveze Njemačke u pogledu restrukturiranja i druge obveze utvrđene u Prilogu II. koje se odnose na otplatu dijela mjera potpore i prekomjerne naknade Komisija je zaključila da je zaštita od rizika u skladu s odjeljkom 5. Komunikacije o imovini umanjene vrijednosti, da je potpora za restrukturiranje ograničena na potreban minimum i da je narušavanje tržišnog natjecanja u dostatnoj mjeri uzeto u obzir te da je dostavljeni plan restrukturiranja primjeren za ponovno uspostavljanje održivosti banke BayernLB. Potporu za restrukturiranje potrebno je stoga u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) UFEU-a smatrati spojivom s unutarnjim tržištem,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odluka od 25. srpnja 2012. u predmetu državne potpore SA.28487 (C 16/09 ex N 254/09) koju su Njemačka i Austrija provele u korist banke Bayerische Landesbank stavlja se izvan snage.

Članak 2.

1.   Sljedeće mjere predstavljaju državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a:

| (a) | dokapitalizacija banke Bayerische Landesbank u iznosu od 10 milijardi EUR koju je provela savezna pokrajina Bavarska; |
| --- | --- |

(a)

dokapitalizacija banke Bayerische Landesbank u iznosu od 10 milijardi EUR koju je provela savezna pokrajina Bavarska;

| (b) | jamstvo za drugi gubitak koje je u obliku zaštite od rizika savezna pokrajina Bavarska odobrila banci Bayerische Landesbank u iznosu od 4,8 milijardi EUR; |
| --- | --- |

(b)

jamstvo za drugi gubitak koje je u obliku zaštite od rizika savezna pokrajina Bavarska odobrila banci Bayerische Landesbank u iznosu od 4,8 milijardi EUR;

| (c) | jamstva za obveze koja je banci Bayerische Landesbank odobrila Njemačka u iznosu od 15 milijardi EUR; |
| --- | --- |

(c)

jamstva za obveze koja je banci Bayerische Landesbank odobrila Njemačka u iznosu od 15 milijardi EUR;

| (d) | jamstvo koje je banci Bayerische Landesbank Austrija odobrila za financiranje u iznosu od 2,638 milijardi EUR; i |
| --- | --- |

(d)

jamstvo koje je banci Bayerische Landesbank Austrija odobrila za financiranje u iznosu od 2,638 milijardi EUR; i

| (e) | prijenos kapitala savezne pokrajine Bavarske iz banke Bayerische Landesbodenkreditanstalt na banku Bayerische Landesbank u iznosu od 1 milijarde EUR. |
| --- | --- |

(e)

prijenos kapitala savezne pokrajine Bavarske iz banke Bayerische Landesbodenkreditanstalt na banku Bayerische Landesbank u iznosu od 1 milijarde EUR.

2.   Državne potpore navedene u stavku 1. u pogledu preuzetih obveza iz priloga I. i III. te pod uvjetom ispunjenja drugih obveza iz Priloga II. spojive su s unutarnjim tržištem.

Članak 3.

Njemačka osigurava potpunu provedbu plana restrukturiranja dostavljenog 6. lipnja 2012. i dopunjenog 12. lipnja 2012., uključujući preuzete obveze iz priloga I. i III. te druge obveze iz Priloga II. u vremenskom rasporedu utvrđenom u tim prilozima.

Članak 4.

Njemačka Komisiju u roku od dva mjeseca od objave ove Odluke obavješćuje o mjerama koje su donesene radi ispunjenja zahtjeva iz ove Odluke.

Članak 5.

Ova je Odluka upućena Saveznoj Republici Njemačkoj i Republici Austriji.

Sastavljeno u Bruxellesu 5. veljače 2013.

Za Komisiju

Joaquín ALMUNIA

Potpredsjednik

---

(1)  SL C 134, 13.6.2009., str. 31.; SL C 85, 31.3.2010., str. 21.; i SL C 266, 1.10.2010., str. 5.

1

(2)  S učinkom od 1. prosinca 2009. članci 87. i 88. Ugovora o EZ-u zamijenjeni su člancima 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Članak 87. i 88. Ugovora o EZ-u te članak 107. i 108. UFEU-a u načelu su identični. U okviru ove Odluke upućivanja na članke 107. i 108. UFEU-a potrebno je tumačiti kao upućivanja na članke 87. i 88. Ugovora o EZ-u, kada je to primjereno.

2

(3)  Odluka Komisije od 18. prosinca 2008. u predmetu državne potpore N 615/08, BayernLB (SL C 80, 3.4.2009., str. 4.).

3

(4)  Odluka Komisije od 9. prosinca 2008. u predmetu državne potpore N 557/08, Nacionalni program potpore – mjere u skladu sa Zakonom o stabilnosti financijskog i Zakonom o jačanju međubankovnog tržišta za kreditne institucije i društva za osiguranje u Austriji (SL C 3, 8.1.2009., str. 2.). Posljednji put produljena do 30. lipnja 2011. Odlukom Komisije od 16. prosinca 2010. u predmetu državne potpore SA.32018 (2010/N) (SL C 20, 21.1.2011., str. 3.).

4

(5)  Predmet državne potpore C 16/09 (SL C 134, 13.6.2009., str. 31.).

5

(6)  Učinci mjera potpore u korist grupacije HGAA na Banku bit će predmet posebne Odluke.

6

(7)  SL C 85, 31.3.2010., str. 21.

7

(8)  SL C 266, 1.10.2010., str. 5.

8

(9)  Dalje u tekstu SA.32554 (09/C) – Potpora za restrukturiranje grupacije Hypo Group Alpe Adria.

9

(10)  Basel III međunarodni je regulatorni okvir za banke. To je sveobuhvatan paket reformi Bazelskog odbora za nadzor banaka kojim bi se trebalo poboljšati propise, nadzor i upravljanje rizicima u bankarskom sektoru.

10

(11)  Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva (COM(2011) 452 završna verzija). Komisija je 20. srpnja 2011. donijela paket propisa kojima bi se trebalo poboljšati reguliranje bankarskog sektora. Tim paketom (takozvanim paketom CRD IV) trenutačne direktive o kapitalnim zahtjevima (Direktiva 2006/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o osnivanju i obavljanju djelatnosti kreditnih institucija (SL L 177, 30.6.2006., str. 1.) i Direktiva 2006/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o adekvatnosti kapitala investicijskih društava i kreditnih institucija (SL L 177, 30.6.2006., str. 201.)) zamijenjene su novom direktivom i prethodno navedenom Uredbom.

11

(12)  Detaljan opis nalazi se u odluci o pokretanju postupka, str. 2.

12

(13)  Prije mjera za sanaciju iz 2008. savezna pokrajina Bavarska i Sparkassenverband držali su po 50 % udjela.

13

(14)  Banka BayernLB upotrebljava pojam izloženosti kao pojam koji nadzorno tijelo upotrebljava za izračun stopa kapitala. Tijekom testiranja otpornosti na stres iz prosinca 2011. Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) upotrebljavalo je pojam „rizikom ponderirana imovina” (RWA) kad je upućivalo na izloženosti banke BayernLB. Za potrebe ove Odluke i Komisija izloženosti naziva „RWA”.

14

(15)  Poslovna tajna.

15

(16)  Odluka Komisije 2006/739/EZ od 20. listopada 2004. o pomoći Njemačke za Bayerischen Landesbank – Girozentrale (SL L 307, 7.11.2006., str. 81.).

16

(17)  Dokapitalizacija je detaljno opisana u odluci o sanaciji (uvodna izjava 13. i dalje)

17

(18)  Prema izvješću koje je Ernst & Young dostavio 14. siječnja 2010. u pogledu vrijednosti banke BayernLB 18. prosinca 2008. udjel štedionica iznosi [< 5] %. S obzirom na postupak dobivanja državne potpore koji je u tijeku nije donesena službena odluka o sudjelujućem udjelu koji drži Sparkassenverband.

18

(19)  Zaštita od rizika detaljno je opisana u odluci o sanaciji (uvodna izjava 20. i dalje)

19

(20)  Kako je pojašnjeno u uvodnoj izjavi 23. odluke o sanaciji, struktura likvidacije planirana je tako da se portfelj u roku od šest godina nakon davanja jamstva smanji na manje od [4 – 6] milijardi EUR. Prema obavijesti bi se preostali dio portfelja trebao u dogovoru s davateljem jamstva kasnije otuđiti na tržištu. Stoga bavarska nadležna tijela i Banka očekuju da, u skladu s uvodnom izjavom 23. odluke o sanaciji, zaštita najvjerojatnije neće trajati dulje od šest godina.

20

(21)  To je model simulacije Monte Carlo za izračun očekivanih gubitaka po tranšama određenog statičkog porfelja imovine. Upotrebljavaju ga analitičari rejtinga u agenciji Moody's Investors Services kako bi utvrdili rejtinge statičkih sintetičkih CDO-ova. Za procjenu očekivanih gubitaka za druge mjere u korist imovine umanjene vrijednosti upotrebljavaju se slični modeli i metode.

21

(22)  Vidjeti Odluku Komisije od 27. listopada 2008. u predmetu državne potpore N 512/08, Program potpora za sanaciju kreditnih institucija u Njemačkoj, zamijenjenu Odlukom Komisije od 12. prosinca 2008. u predmetu državne potpore N 625/08, Program potpora za sanaciju financijskih institucija u Njemačkoj, produljenu Odlukom Komisije od 22. lipnja 2009. u predmetu državne potpore N 330/09 (SL C 160, 14.7.2009., str. 4.) i Odlukom Komisije od 23. lipnja 2010. u predmetu državne potpore N 222/10 (SL C 178, 3.7.2010., str. 1.), ponovno aktiviranu Odlukom Komisije od 5. ožujka 2012. u predmetu državne potpore SA.34345 (12/N) (SL C 108, 14.4.2012., str. 2.), posljednji put produljenu Odlukom Komisije od 29.6.2012., u predmetu državne potpore SA.34897 (12/N); još nije objavljena.

22

Program potpora za sanaciju kreditnih institucija u Njemačkoj

Program potpora za sanaciju financijskih institucija u Njemačkoj

(23)  Sudjelujućim udjelom u kapitalu ne daju se nikakva glasačka prava.

23

(24)  Vidjeti bilješku 4.

24

(25)  Komisija je navedenu mjeru i prateće mjere odobrila 23. prosinca 2009. (vidjeti bilješku 7.).

25

(26)  Sanacija grupacije HGAA koju je pod navedenim uvjetima provela Republika Austrija značila je da je BayernLB morao otpisati ukupnu knjigovodstvenu vrijednost grupacije HGAA u iznosu od 2,3 milijarde EUR i odreći se potraživanja za već provedena financiranja u iznosu od 825 milijuna EUR.

26

(27)  Definicija malih i srednjih poduzeća (MSP) u EU-u nije u potpunosti jednaka uobičajenom pojmu malih i srednjih poduzeća u Njemačkoj (njem. Mittelstand); za potrebe ove Odluke njemačkim pojmom malih i srednjih poduzeća obuhvaćena su poduzeća koja imaju promet od najviše 1 milijarde EUR.

27

Mittelstand

(28)  Pojam „povezanost s Njemačkom” pojašnjen je u Prilogu I., točki 6.

28

(29)  Posebno u kontekstu nedavno uvedenog poreza za banke, koji se ne određuje na temelju dobiti, i Zakona o konverziji kredita u stranim valutama; protiv obiju mjera Komisiji je dostavljeno više pritužbi.

29

(30)  Budući da je prošle godine BayernLB zabilježio gubitke, nominalna vrijednost tihih udjela štedionica koji sudjeluju u gubitku u iznosu morala se sniziti sa [770 – 810] milijuna EUR na [700 – 750] milijuna EUR.

30

(31)  U suprotnom se tihi udjeli mogu konvertirati i u regulatorni kapital, bez prethodne otplate kapitala i njegova kasnijeg ponovnog unosa.

31

(32)  Radi potpunosti potrebno je u tom pogledu navesti i dva pozitivna učinka prilagodbi: s jedne strane, ažuriranje očekivanih učinaka Basela III ([...] EUR) i, s druge strane, ažuriranje planiranja jedinice za restrukturiranje ([...] milijuna EUR).

32

(33)  BayernLB svoje izračune povrata na kapital (RoE) temelji na stopi kapitala od 10 %.

33

(34)  Uključujući banku MKB, koju bi najkasnije do [...] trebalo otuđiti; [...] bez broja zaposlenika banke MKB.

34

(35)  Izračun povrata na kapital BayernLB temelji na osnovnom kapitalu koji je utvrdila EBA kao približnoj vrijednosti za regulatorni kapital i stopi osnovnog kapitala od 10 % koju je utvrdila EBA. Pretpostavka stope osnovnog kapitala od 10 % koju je utvrdila EBA nema narušavajući učinak na predstavljenu usporednu analizu profitabilnosti.

35

(36)  Vrijednosti u ovom retku odnose se na ukupan koncern BayernLB i sadržavaju segmente poslovanja koji nisu zasebno navedeni u prethodnim redcima.

36

(37)  Obveze pokrivene jamstvom Gewährträgerhaftung.

37

Gewährträgerhaftung.

(38)  MKB je fizičkim osobama odobravao kredite u CHF i EUR za stjecanje nekretnina u kojima su u pravilu stanovale. S vremenom je švicarski franak snažno ojačao tako da je trošak servisiranja dugova u stranoj valuti u velikoj mjeri premašio prednost kredita sa znatno nižom kamatnom stopom za domaću valutu. U cilju rasterećenja korisnika kredita mađarski parlament donio je u rujnu takozvani Zakon o konverziji kredita u stranim valutama kojim je fizičkim osobama omogućena otplata kredita u stranim valutama po tečaju koji je znatno niži od tržišnoga.

38

(39)  BayernLabo u svojstvu razvojne banke banke BayernLB odobrava državno poticane kredite.

39

(40)  Za izračun povrata na kapital (RoE) BayernLB pretpostavlja stopu osnovnog kapitala od 10 % i kao približnu vrijednost vlasničkog kapitala uzima regulatorni osnovni kapital.

40

(41)  Za izračun povrata na kapital (RoE) BayernLB pretpostavlja stopu osnovnog kapitala od 10 % i kao približnu vrijednost vlasničkog kapitala uzima regulatorni osnovni kapital.

41

(42)  Uključujući retroaktivne isplate prekomjerne naknade od 2010.

42

(43)  Uključujući retroaktivne isplate prekomjerne naknade od 2010.

43

(44)  Vidjeti bilješku 3.

44

(45)  Vidjeti Odluku Komisije 2009/775/EZ od 21. listopada 2008. o državnoj potpori C 10/08 (ex NN 7/08), koju je Savezna Republika Njemačka namijenila za prestrukturiranje IKB Deutsche Industriebank AG (SL L 278, 23.10.2009., str. 32. uvodna izjava 77.); Odluku Komisije od 18. studenoga 2009. u predmetu državne potpore N 428/09 Lloyds (SL C 46, 24.2.2010., str. 2.); Odluku Komisije od 20. svibnja 2010. u predmetu državne potpore N 256/09 Ethias (SL C 252, 18.6.2010., str. 5.); Odluku Komisije od 4. studenoga 2009. u predmetu državne potpore C 32/09 Sparkasse KölnBonn (SL C 2, 6.1.2010., str. 1.).

45

Lloyds

Ethias

Sparkasse KölnBonn

(46)  SL C 72, 26.3.2009., str. 1.

46

(47)  Vidjeti presudu u predmetu C-334/07 P, Komisija protiv Savezne pokrajine Saske, Zb. 2008, str. I-9465, t. 53., u kojoj je Sud potvrdio da je prijavljenu mjeru potrebno ocjenjivati u skladu s propisima koji su primjenjivi u trenutku donošenja odluke.

47

Komisija protiv Savezne pokrajine Saske

(48)  Vidjeti Odluku Komisije 2010/606/EU od 26. veljače 2010. o državnoj potpori C 9/2009 (ex NN 49/08, NN 50/08 i NN 45/08) namijenjenoj Kraljevini Belgiji, Francuskoj Republici i Velikom Vojvodstvu Luksemburg za Dexiju SA (SL L 274, 19.10.2010., str. 54., uvodna izjava 153.); Odluka Komisije od 20. rujna 2011. u predmetu državne potpore C 29/09, HSH, još nije objavljena, uvodna izjava 155.

48

HSH

(49)  60 % nominalne vrijednosti; vidjeti uvodnu izjavu 26. odluke o pokretanju postupka.

49

(50)  Vidjeti bilješku 21.

50

(51)  U tom se pogledu Njemačka pozvala na činjenicu da je cilj uvijek bilo financijsko restrukturiranje grupacije HGAA, čak i da Austrija nije u tome sudjelovala.

51

(52)  Vidjeti bilješku 15.

52

(53)  SL C 356, 6.12.2011., str. 7.

53

(54)  Vidjeti Prilog I. točku 3.

54

(55)  Vidjeti uvodne izjave 52. i 71.

55

(56)  Vidjeti, na primjer, Odluku Komisije od 15. prosinca 2009. u predmetu državne potpore C 17/2009, LBBW (SL L 188, 21.7.2010., str. 1.).

56

LBBW

(57)  Vidjeti Odluku o LBBW-u, uvodne izjave 64. i 65. U skladu s važećim propisima najmanje 50 % regulatornog kapitala mora činiti osnovni kapital. Drugim riječima, kapital ispunjuje regulatorne zahtjeve ako ga čini najmanje 50 % osnovnog kapitala i najviše 50 % dopunskog kapitala. Budući da se u skladu s Preporukom Europske središnje banke od 20. studenoga 2008. o mjerama dokapitalizacije cijena osnovnog kapitala i cijena dopunskog kapitala razlikuju za 1,5 %, primjereno je smanjenje naknade za dopunski kapital za 150 baznih bodova. Ako se u skladu s Komunikacijom o dokapitalizaciji (Komunikacija Komisije – Dokapitalizacija financijskih institucija u trenutačnoj financijskoj krizi: ograničenje potpora na najmanju potrebnu mjeru i mehanizmi osiguranja protiv pretjeranih narušavanja tržišnog natjecanja, SL C 10, 15.1.2009., str. 2.) 7 % smatra primjernom naknadom za osnovni kapital bez povećanja likvidnosti, tada naknada za dopunski kapital iznosi 5,5 %. Prosjek tih obiju stopa iznosi 6,25 %.

57

(58)  SL C 195, 19.8.2009., str. 9.

58

(59)  Npr. Commerzbank AG, Landesbank Baden-Württemberg (LBBW), HSH Nordbank AG i NordLB.

59

(60)  Tako je 2011. BayernLB osnovao podružnicu u Düsseldorfu.

60

(61)  Povrat na kapital naveden u tablici 4. izračunan je na temelju stope kapitala od 10 % koji se, međutim, neće ostvariti ako BayernLB ne vrati kapital. On stoga ne predstavlja na ispravan način iznos povrata na kapital koji bi se ostvario bez isplate.

61

(62)  Vidjeti tablicu 4.

62

(63)  Vidjeti tablicu 1.

63

(64)  Vidjeti, na primjer, Odluku 2012/477/EU.

64

(65)  Odluka 2010/395/EU u kojoj se država članica obvezala da Banka nastoji postići povrat na kapital nakon oporezivanja od najviše od 10 do 12 %; Odluka 2012/477/EU u kojoj bi Banka 2014. trebala ostvariti povrat na kapital od 6,9 %; Odluka Komisije od 25. srpnja 2012. u predmetu državne potpore SA.34381 (2012/N) NordLB, u kojoj bi banka 2016. trebala ostvariti povrat na kapital od 7,3 %, još nije objavljena.

65

NordLB

(66)  Vidjeti t. 11. Komunikacije o restrukturiranju.

66

(67)  Odluka u predmetu državne potpore SA.34381 (2012/N).

67

(68)  Vidjeti Odluku Komisije od 30. ožujka 2012. u predmetu državne potpore SA.34539 (2012/N), Commerzbank, još nije objavljena.

68

Commerzbank

(69)  Vidjeti bilješku 44.

69

(70)  U suprotnom se tihi udjeli mogu konvertirati i u regulatorni kapital, bez prethodne otplate kapitala i njegova kasnijeg ponovnog unosa.

70

(71)  Vidjeti uvodnu izjavu 44.

71

(72)  Vrijednosti se odnose na 2008.

72

(73)  Odluka 2012/477/EU u kojoj nije provedena potpuna isplata prekomjerne naknade, ali je bilanca smanjena za 60 %.

73

---

PRILOG I.

A.   OPĆE PREUZETE OBVEZE

| 1. | [Faza restrukturiranja] Faza restrukturiranja završava 31. prosinca 2015. Sljedeće preuzete obveze primjenjuju se tijekom faze restrukturiranja, osim ako je u pojedinačnoj preuzetoj obvezi drukčije navedeno. Ako se otplata u skladu s Prilogom II. točkama 2. i 3. izvršava tek nakon tog datuma, točke 4., 6.–8., 18.–22., 24., 25., 27. i 28. ovog Priloga I. vrijede dok Banka u potpunosti ne izvrši svoje obveze plaćanja, a najkasnije do 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

1.

[Faza restrukturiranja] Faza restrukturiranja završava 31. prosinca 2015. Sljedeće preuzete obveze primjenjuju se tijekom faze restrukturiranja, osim ako je u pojedinačnoj preuzetoj obvezi drukčije navedeno. Ako se otplata u skladu s Prilogom II. točkama 2. i 3. izvršava tek nakon tog datuma, točke 4., 6.–8., 18.–22., 24., 25., 27. i 28. ovog Priloga I. vrijede dok Banka u potpunosti ne izvrši svoje obveze plaćanja, a najkasnije do 31. prosinca 2018.

| 2. | [Povjerenik] Potpunu i točnu provedbu svih preuzetih i drugih obveza sažetih u ovom katalogu stalno i u punom opsegu nadzire i detaljno ispituje povjerenik nadgledanja koji posjeduje dostatne kvalifikacije i neovisan je o banci BayernLB. Imenovanje i zadaće povjerenika nadgledanja uređeni su u posebnom sporazumu. |
| --- | --- |

2.

[Povjerenik] Potpunu i točnu provedbu svih preuzetih i drugih obveza sažetih u ovom katalogu stalno i u punom opsegu nadzire i detaljno ispituje povjerenik nadgledanja koji posjeduje dostatne kvalifikacije i neovisan je o banci BayernLB. Imenovanje i zadaće povjerenika nadgledanja uređeni su u posebnom sporazumu.

| 3. | [Glavna djelatnost i jedinica za restrukturiranje] BayernLB je uspostavio unutarnju jedinicu za restrukturiranje koja, s jedne strane, samostalno upravlja portfeljima za smanjenje, i, s druge strane, u cijelom koncernu nadzire daljnje mjere smanjenja segmenata poslovanja i društava kćeri. Unutarnja jedinica za restrukturiranje funkcionalno je i organizacijski odvojena od segmenata poslovanja matične banke i društava kćeri/sudjelujućih udjela koji će se zadržati (dalje u tekstu: glavna djelatnost) te se računa kao zaseban segment. |
| --- | --- |

3.

[Glavna djelatnost i jedinica za restrukturiranje] BayernLB je uspostavio unutarnju jedinicu za restrukturiranje koja, s jedne strane, samostalno upravlja portfeljima za smanjenje, i, s druge strane, u cijelom koncernu nadzire daljnje mjere smanjenja segmenata poslovanja i društava kćeri. Unutarnja jedinica za restrukturiranje funkcionalno je i organizacijski odvojena od segmenata poslovanja matične banke i društava kćeri/sudjelujućih udjela koji će se zadržati (dalje u tekstu: glavna djelatnost) te se računa kao zaseban segment.

B.   SMANJENJE IZNOSA BILANCE/OGRANIČENJE POSLOVANJA

| 4. | [Smanjenje iznosa bilance – koncern] BayernLB se obvezuje smanjiti iznos imovine u bilanci zatvaranjem inozemnih jedinica, otuđenjem sudjelujućih udjela i ograničenjem poslovanja do 31. prosinca 2015. na ukupno otprilike 239,4, (1) milijardi EUR (2). Kako bi se osigurala nesmetana provedba nadzora, promjena tečaja EUR/USD zanemarivat će se sve dok on ne padne ispod sljedećih vrijednosti: [1,05–1,25] za 2012., [1,05–1,25] za 2013., [1,05–1,25] za 2014. odnosno [1,05–1,25] za 2015. (3) Ako tečaj EUR/USD padne ispod tih vrijednosti, Banka na temelju informacija povjerenika nadgledanja može ciljni iznos bilance tako prilagoditi da se u padu tečaja u potpunosti uzme u obzir razlika u odnosu na pojedini planirani tečaj ako Komisija ne ospori prilagodbu obrazloženjem u pisanom obliku. |
| --- | --- |

4.

[Smanjenje iznosa bilance – koncern] BayernLB se obvezuje smanjiti iznos imovine u bilanci zatvaranjem inozemnih jedinica, otuđenjem sudjelujućih udjela i ograničenjem poslovanja do 31. prosinca 2015. na ukupno otprilike 239,4, (1) milijardi EUR (2). Kako bi se osigurala nesmetana provedba nadzora, promjena tečaja EUR/USD zanemarivat će se sve dok on ne padne ispod sljedećih vrijednosti: [1,05–1,25] za 2012., [1,05–1,25] za 2013., [1,05–1,25] za 2014. odnosno [1,05–1,25] za 2015. (3) Ako tečaj EUR/USD padne ispod tih vrijednosti, Banka na temelju informacija povjerenika nadgledanja može ciljni iznos bilance tako prilagoditi da se u padu tečaja u potpunosti uzme u obzir razlika u odnosu na pojedini planirani tečaj ako Komisija ne ospori prilagodbu obrazloženjem u pisanom obliku.

| 5. | [Smanjenje iznosa bilance jedinice za restrukturiranje] Iznos imovine iz bilance jedinice za restrukturiranje smanjit će se do 31. prosinca 2015. na otprilike [7,5–10] milijardi EUR. Prekoračenja tog iznosa zbog promjene tečaja EUR/USD u odnosu na planirane vrijednosti iz točke 4. rečenice 2. u odgovarajućim važećim uvjetima iz točke 4. nemaju negativan utjecaj. |
| --- | --- |

5.

[Smanjenje iznosa bilance jedinice za restrukturiranje] Iznos imovine iz bilance jedinice za restrukturiranje smanjit će se do 31. prosinca 2015. na otprilike [7,5–10] milijardi EUR. Prekoračenja tog iznosa zbog promjene tečaja EUR/USD u odnosu na planirane vrijednosti iz točke 4. rečenice 2. u odgovarajućim važećim uvjetima iz točke 4. nemaju negativan utjecaj.

| 6. | [Ograničenje poslovanja – glavna djelatnost] U glavnoj djelatnosti u sljedećim segmentima poslovanja poštovat će se sljedeća ograničenja kojima bi se trebalo postići da se obavljaju samo poslovi povezani s Njemačkom. Povezanost s Njemačkom u tom pogledu znači sljedeće: i. klijent ili njegovo matično društvo ili značajno društvo kći ima sjedište u Njemačkoj; ii. riječ je o financiranju trgovine ili financiranju povezanom s poslovima izvoza uz [...] uključivanje osiguranja od rizika [...] (npr. agencija za kreditiranje izvoza) te je klijent kojeg je potrebno financirati kupac robe klijenta koji je povezan s Njemačkom u skladu s točkom i.; ili iii. financiranje projekta koje je potrebno osigurati nalazi se u Njemačkoj ili jedan ili više klijenata koji su povezani s Njemačkom u skladu s točkom i. sudjeluje na projektu kao kupac robe ili sirovina koje će se proizvesti ili kao korisnik u skladu s ugovorima o preuzimanju i korištenju, ili drži najmanje [15–50] % vlasničkog udjela u projektnom društvu ili preuzima više od [30–70] % isporuke za projekt koju je potrebno financirati; ili iv. u međunarodnom nekretninskom poslu klijent ima značajnu njemačku imovinu u portfelju.






  (a) | [Financiranje projekta] BayernLB osigurava da rizikom ponderirana imovina (
  RWA

   (4)) u okviru aktivnosti financiranja projekta u glavnoj djelatnosti, tj. u okviru financiranja subjekata posebne namjene, u slučaju kojih je kreditna kvaliteta usmjerena na učinkovitost subjekata posebne namjene/ulaganja koja se temelji na novčanom, od [trenutak od kada će se provoditi preuzeta obveza, tj. 25. rujna 2012.] u skladu s izmijenjenim planom restrukturiranja ne premaši granicu od [3–4] milijarde EUR. |
| --- | --- | --- |

6.

[Ograničenje poslovanja – glavna djelatnost] U glavnoj djelatnosti u sljedećim segmentima poslovanja poštovat će se sljedeća ograničenja kojima bi se trebalo postići da se obavljaju samo poslovi povezani s Njemačkom. Povezanost s Njemačkom u tom pogledu znači sljedeće: i. klijent ili njegovo matično društvo ili značajno društvo kći ima sjedište u Njemačkoj; ii. riječ je o financiranju trgovine ili financiranju povezanom s poslovima izvoza uz [...] uključivanje osiguranja od rizika [...] (npr. agencija za kreditiranje izvoza) te je klijent kojeg je potrebno financirati kupac robe klijenta koji je povezan s Njemačkom u skladu s točkom i.; ili iii. financiranje projekta koje je potrebno osigurati nalazi se u Njemačkoj ili jedan ili više klijenata koji su povezani s Njemačkom u skladu s točkom i. sudjeluje na projektu kao kupac robe ili sirovina koje će se proizvesti ili kao korisnik u skladu s ugovorima o preuzimanju i korištenju, ili drži najmanje [15–50] % vlasničkog udjela u projektnom društvu ili preuzima više od [30–70] % isporuke za projekt koju je potrebno financirati; ili iv. u međunarodnom nekretninskom poslu klijent ima značajnu njemačku imovinu u portfelju.

(a)

[Financiranje projekta] BayernLB osigurava da rizikom ponderirana imovina (
  RWA

   (4)) u okviru aktivnosti financiranja projekta u glavnoj djelatnosti, tj. u okviru financiranja subjekata posebne namjene, u slučaju kojih je kreditna kvaliteta usmjerena na učinkovitost subjekata posebne namjene/ulaganja koja se temelji na novčanom, od [trenutak od kada će se provoditi preuzeta obveza, tj. 25. rujna 2012.] u skladu s izmijenjenim planom restrukturiranja ne premaši granicu od [3–4] milijarde EUR.

| (b) | [Međunarodni nekretninski poslovi] BayernLB osigurava da RWA međunarodnih nekretninskih poslova u inozemnim predstavništvima u glavnoj djelatnosti (nekretninski poslovi s međunarodnim klijentima, tj. financiranje povezano s Njemačkom u skladu s definicijom u točki 6. podtočkama i. i iv. u okviru uobičajene tržišne strukture za poslove s poslovnim nekretninama, uključujući društva za upravljanje nekretninama), od [trenutak od kada će se provoditi preuzeta obveza, tj. 25. rujna 2012.] u skladu s izmijenjenim planom restrukturiranja ne premaši granicu od [0,5–1] milijarde EUR. |
| --- | --- |

(b)

[Međunarodni nekretninski poslovi] BayernLB osigurava da RWA međunarodnih nekretninskih poslova u inozemnim predstavništvima u glavnoj djelatnosti (nekretninski poslovi s međunarodnim klijentima, tj. financiranje povezano s Njemačkom u skladu s definicijom u točki 6. podtočkama i. i iv. u okviru uobičajene tržišne strukture za poslove s poslovnim nekretninama, uključujući društva za upravljanje nekretninama), od [trenutak od kada će se provoditi preuzeta obveza, tj. 25. rujna 2012.] u skladu s izmijenjenim planom restrukturiranja ne premaši granicu od [0,5–1] milijarde EUR.

| (c) | [Poslovno bankarstvo] BayernLB osigurava da RWA u segmentu poslovnog bankarstva (financiranje velikih poslovnih klijenata) u glavnoj djelatnosti od [trenutak od kada će se provoditi preuzeta obveza, tj. 25. rujna 2012.] u skladu s izmijenjenim planom restrukturiranja ne premaši granicu od [9–12] milijardi EUR. |
| --- | --- |

(c)

[Poslovno bankarstvo] BayernLB osigurava da RWA u segmentu poslovnog bankarstva (financiranje velikih poslovnih klijenata) u glavnoj djelatnosti od [trenutak od kada će se provoditi preuzeta obveza, tj. 25. rujna 2012.] u skladu s izmijenjenim planom restrukturiranja ne premaši granicu od [9–12] milijardi EUR.

BayernLB neće nijedan posao iz segmenata poslovanja navedenih u točkama (a), (b) i (c) obaviti kako bi izbjegao granice za RWA u drugim segmentima poslovanja. U slučaju sumnje raspodjela je usmjerena na prethodno navedene segmente poslovanja i dostavljene planirane podatke u skladu s planom restrukturiranja. (5)

| 7. | [Prekoračenje] U pogledu granica za RWA navedenih u točki 6. podtočkama (a) do (c)






  (a) | tečaj EUR/USD koji je u odnosu na plan izmijenjen u skladu s točkom 4. nema učinak sve dok ne padne ispod sljedećih vrijednosti: [1,05–1,25] za 2012., [1,05–1,25] za 2013., [1,05–1,25] za 2014. odnosno [1,05–1,25] za 2015 (6). U slučaju da tečaj EUR/USD padne ispod tih vrijednosti u skladu s informacijama povjerenika nadgledanja Banka može granice za RWA tako prilagoditi da se u padu tečaja u potpunosti uzme u obzir razlika u odnosu na granice za RWA navedene u točki 6. podtočkama (a) do (c). Komisija može tu prilagodbu osporiti obrazloženjem u pisanom obliku. |
| --- | --- | --- |

7.

[Prekoračenje] U pogledu granica za RWA navedenih u točki 6. podtočkama (a) do (c)

(a)

tečaj EUR/USD koji je u odnosu na plan izmijenjen u skladu s točkom 4. nema učinak sve dok ne padne ispod sljedećih vrijednosti: [1,05–1,25] za 2012., [1,05–1,25] za 2013., [1,05–1,25] za 2014. odnosno [1,05–1,25] za 2015 (6). U slučaju da tečaj EUR/USD padne ispod tih vrijednosti u skladu s informacijama povjerenika nadgledanja Banka može granice za RWA tako prilagoditi da se u padu tečaja u potpunosti uzme u obzir razlika u odnosu na granice za RWA navedene u točki 6. podtočkama (a) do (c). Komisija može tu prilagodbu osporiti obrazloženjem u pisanom obliku.

| (b) | Povećanje rizikom ponderirane imovine (RWA) na temelju izmjena regulatornih zahtjeva u pogledu izračuna RWA-a ne utječe negativno na nacionalne odnosno međunarodne računovodstvene standarde ako im se Komisija nakon savjetovanja ne usprotivi. |
| --- | --- |

(b)

Povećanje rizikom ponderirane imovine (RWA) na temelju izmjena regulatornih zahtjeva u pogledu izračuna RWA-a ne utječe negativno na nacionalne odnosno međunarodne računovodstvene standarde ako im se Komisija nakon savjetovanja ne usprotivi.

| 8. | [Prekid poslovanja] Sljedeći segmenti više se ne smatraju glavnom djelatnosti te će se obustaviti:






  (a) | Vrijednosni papiri osigurani imovinom
  Neće se provoditi ulaganja u vrijednosne papire osigurane imovinom u tranšama ili kredite u tranšama kojima podliježe skup više potraživanja ili koji zbog svoje strukture sadržavaju polugu proizišlu iz pružanja usluge provedbe ponude odnosno prodaje financijskih instrumenata. I dalje su dopuštene vlastite sekuritizacije financiranja u interesu Banke u svrhu refinanciranja i/ili upravljanja bilancom te kupnja/financiranje portfelja potraživanja ključnih klijenata koji nisu u tranšama preko sekuritizacijskih platformi povezanih s transakcijom. |
| --- | --- | --- |

8.

[Prekid poslovanja] Sljedeći segmenti više se ne smatraju glavnom djelatnosti te će se obustaviti:

(a)

Vrijednosni papiri osigurani imovinom

Neće se provoditi ulaganja u vrijednosne papire osigurane imovinom u tranšama ili kredite u tranšama kojima podliježe skup više potraživanja ili koji zbog svoje strukture sadržavaju polugu proizišlu iz pružanja usluge provedbe ponude odnosno prodaje financijskih instrumenata. I dalje su dopuštene vlastite sekuritizacije financiranja u interesu Banke u svrhu refinanciranja i/ili upravljanja bilancom te kupnja/financiranje portfelja potraživanja ključnih klijenata koji nisu u tranšama preko sekuritizacijskih platformi povezanih s transakcijom.

| (b) | Osigurano kreditiranje povezano s transakcijom/financiranja stjecanja bez povezanosti s Njemačkom
  Banka više ne sudjeluje u osiguranom kreditiranju povezanom s transakcijom odnosno financiranju stjecanja bez povezanosti s Njemačkom, tj. u stjecanju poduzeća financijskom polugom uz velik udjel financijske poluge za pokriće kupovne cijene, koja je isključivo ili pretežno osigurana preko ciljnog društva i njegove imovine. |
| --- | --- |

(b)

Osigurano kreditiranje povezano s transakcijom/financiranja stjecanja bez povezanosti s Njemačkom

Banka više ne sudjeluje u osiguranom kreditiranju povezanom s transakcijom odnosno financiranju stjecanja bez povezanosti s Njemačkom, tj. u stjecanju poduzeća financijskom polugom uz velik udjel financijske poluge za pokriće kupovne cijene, koja je isključivo ili pretežno osigurana preko ciljnog društva i njegove imovine.

| (c) | Financiranje plovila i zrakoplova
  Banka u budućnosti više neće nuditi financiranje plovila i zrakoplova, tj. financiranje stjecanja tih objekata u kojem stečeno plovilo odnosno zrakoplov služi kao glavni kolateral. Iz te obustave izuzeta su financiranja koja u potpunosti pokriva agencija za financiranje izvoza (ECA) i u kojima se u obzir isključivo uzima osiguranje izvoznih kredita, a ne predmetna imovina (isključiva transakcija financiranja izvoza). |
| --- | --- |

(c)

Financiranje plovila i zrakoplova

Banka u budućnosti više neće nuditi financiranje plovila i zrakoplova, tj. financiranje stjecanja tih objekata u kojem stečeno plovilo odnosno zrakoplov služi kao glavni kolateral. Iz te obustave izuzeta su financiranja koja u potpunosti pokriva agencija za financiranje izvoza (ECA) i u kojima se u obzir isključivo uzima osiguranje izvoznih kredita, a ne predmetna imovina (isključiva transakcija financiranja izvoza).

| (d) | Poslovanje matične banke s javnim tijelima izvan Bavarske
  BayernLB obustavlja izdavanje novih kredita gradovima, općinama i udruženjima općina izvan Bavarske. Mjere za upravljanje likvidnošću izuzete su iz toga. Javno-privatno partnerstvo te financiranje projekata i izvoza u interesu klijenata povezanih s Njemačkom s javnim tijelima kao kupcima i dalje su dopušteni. |
| --- | --- |

(d)

Poslovanje matične banke s javnim tijelima izvan Bavarske

BayernLB obustavlja izdavanje novih kredita gradovima, općinama i udruženjima općina izvan Bavarske. Mjere za upravljanje likvidnošću izuzete su iz toga. Javno-privatno partnerstvo te financiranje projekata i izvoza u interesu klijenata povezanih s Njemačkom s javnim tijelima kao kupcima i dalje su dopušteni.

C.   ZATVARANJE LOKACIJA/PRODAJA SUDJELUJUĆIH UDJELA

| 9. | [Lokacije] Sljedeće lokacije uspostavljene kao podružnice ili predstavništva banke BayernLB već su zatvorene do datuma navedenog u nastavku:






  Lokacija | Datum |
| --- | --- | --- |
| Peking | 2009. |
| Tokio | 2009. |
| Montreal | 2009. |
| Mumbai | 2009. |
| Kijev | 2010. |
| Hong Kong | 2010. |
| Šangaj | 2010. |

9.

[Lokacije] Sljedeće lokacije uspostavljene kao podružnice ili predstavništva banke BayernLB već su zatvorene do datuma navedenog u nastavku:

Lokacija

Datum

Peking

2009.

Tokio

2009.

Montreal

2009.

Mumbai

2009.

Kijev

2010.

Hong Kong

2010.

Šangaj

2010.

| 10. | Postojeće poslovanje koje u trenutku zatvaranja lokacija navedenih u točki 9. još nije smanjeno preneseno je ili se od tog trenutka postupno zatvara u skladu s istekom predmetnog posla. Ne izvršavaju se nove transakcije. |
| --- | --- |

10.

Postojeće poslovanje koje u trenutku zatvaranja lokacija navedenih u točki 9. još nije smanjeno preneseno je ili se od tog trenutka postupno zatvara u skladu s istekom predmetnog posla. Ne izvršavaju se nove transakcije.

| 11. | [Prodaja sudjelujućih udjela] BayernLB će sudjelujuće udjele navedene u nastavku i u Prilogu III. na najbolji mogući način u potpunosti do navedenog datuma („potpisivanje”) otuđiti ili je to već učinio to tog datuma.









  Naziv | Mjesto | Udjel u kapitalu % | Bilanca/RWA (7) | Ciljni datum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Banque LB Lux S.A. | Luxembourg | 100 (8) | 6 441,3/[...] | [...] |
| DKB Immobilien AG | Berlin | 100 | | 2012. (9) |
| KGE Kommunalgrund (10) | München | 100 | | [...] |
| Stadtwerke Cottbus GmbH | Cottbus | 74,9 | | [...] |
| [...] | [...] | [...] | | [...] |
| GBW AG (11)
   (12) | München | 91,93 | | [...] |
| Landesbank Saar | Saarbrücken | 75 | [...] (13) | 2010. (14) |
| LB(Swiss) Privatbank AG | Zürich | 50 | | 2009. |
| MKB Bank Zrt (koncern) | Budimpešta | 89,89 | 9 360,9/[...] | [...] |
| DekaBank | Frankfurt na Majni | 3,09 | | 2011. |
| Deutsche Lufthansa AG | Köln | 1,98 | | 2013. |
| KGAL GmbH & Co. KG | Grünwald | 30 (15) | | [...] |
| LBS Bayern (16) | München | 100 | [...]/[...] | 2012. |

11.

[Prodaja sudjelujućih udjela] BayernLB će sudjelujuće udjele navedene u nastavku i u Prilogu III. na najbolji mogući način u potpunosti do navedenog datuma („potpisivanje”) otuđiti ili je to već učinio to tog datuma.

Naziv

Mjesto

Udjel u kapitalu %

Bilanca/RWA (7)

Ciljni datum

Banque LB Lux S.A.

Luxembourg

100 (8)

6 441,3/[...]

[...]

DKB Immobilien AG

Berlin

100

2012. (9)

KGE Kommunalgrund (10)

München

100

[...]

Stadtwerke Cottbus GmbH

Cottbus

74,9

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

GBW AG (11)
   (12)

München

91,93

[...]

Landesbank Saar

Saarbrücken

75

[...] (13)

2010. (14)

LB(Swiss) Privatbank AG

Zürich

50

2009.

MKB Bank Zrt (koncern)

Budimpešta

89,89

9 360,9/[...]

[...]

DekaBank

Frankfurt na Majni

3,09

2011.

Deutsche Lufthansa AG

Köln

1,98

2013.

KGAL GmbH & Co. KG

Grünwald

30 (15)

[...]

LBS Bayern (16)

München

100

[...]/[...]

2012.

| 12. | Ako sudjelujući udjeli na raspolaganju imaju financiranje s financijskom polugom („financiranje unutar grupe”) koje osigurava BayernLB i čije trajanje u određenom slučaju premašuje navedeni datum prodaje, prodaja tih sudjelujućih udjela [...] može se odgoditi najkasnije do [...] (17), ako BayernLB te sudjelujuće udjele zajedno s odgovarajućim financiranjem s financijskom polugom ne može ustupiti ili ne može na drugi način osigurati preostalo financiranje s financijskom polugom. |
| --- | --- |

12.

Ako sudjelujući udjeli na raspolaganju imaju financiranje s financijskom polugom („financiranje unutar grupe”) koje osigurava BayernLB i čije trajanje u određenom slučaju premašuje navedeni datum prodaje, prodaja tih sudjelujućih udjela [...] može se odgoditi najkasnije do [...] (17), ako BayernLB te sudjelujuće udjele zajedno s odgovarajućim financiranjem s financijskom polugom ne može ustupiti ili ne može na drugi način osigurati preostalo financiranje s financijskom polugom.

| 13. | BayernLB može prodaju navedenih sudjelujućih udjela [...] odgoditi najkasnije do [...] (17) ako se nakon prikupljanja obvezujućih ponuda pokaže da bi prihod od otuđenja koji bi se ostvario transakcijom bio manji od knjigovodstvene vrijednosti sudjelujućeg udjela u određenom trenutku u odvojenom financijskom izvještaju banke BayernLB u skladu sa Zakonikom o trgovačkim društvima ili da bi u skladu s MSFI-jevima doveo do gubitaka u konsolidiranim financijskim izvještajima. |
| --- | --- |

13.

BayernLB može prodaju navedenih sudjelujućih udjela [...] odgoditi najkasnije do [...] (17) ako se nakon prikupljanja obvezujućih ponuda pokaže da bi prihod od otuđenja koji bi se ostvario transakcijom bio manji od knjigovodstvene vrijednosti sudjelujućeg udjela u određenom trenutku u odvojenom financijskom izvještaju banke BayernLB u skladu sa Zakonikom o trgovačkim društvima ili da bi u skladu s MSFI-jevima doveo do gubitaka u konsolidiranim financijskim izvještajima.

| 14. | BayernLB uz odobrenje Komisije može prodaju navedenih sudjelujućih udjela odgoditi [...] najkasnije do [...] (17) ako dokaže da zbog makroekonomskih okvirnih uvjeta prodaja nije moguća ili da je moguća samo prodaja po vrlo niskoj cijeni. |
| --- | --- |

14.

BayernLB uz odobrenje Komisije može prodaju navedenih sudjelujućih udjela odgoditi [...] najkasnije do [...] (17) ako dokaže da zbog makroekonomskih okvirnih uvjeta prodaja nije moguća ili da je moguća samo prodaja po vrlo niskoj cijeni.

| 15. | BayernLB može potpunu prodaju preostalih udjela u sudjelujućem udjelu [...] odgoditi najkasnije do [...] (18) ako dokaže da je iz ekonomskih ili pravnih razloga do određenog ciljnog datuma mogao ustupiti samo upravljački dio tog sudjelujućeg udjela te ako je to i učinio. |
| --- | --- |

15.

BayernLB može potpunu prodaju preostalih udjela u sudjelujućem udjelu [...] odgoditi najkasnije do [...] (18) ako dokaže da je iz ekonomskih ili pravnih razloga do određenog ciljnog datuma mogao ustupiti samo upravljački dio tog sudjelujućeg udjela te ako je to i učinio.

| 16. | Ako premašuju utvrđene knjigovodstvene vrijednosti i ako se time premaši planirana dobit razdoblja, prihodi od prodaje sudjelujućih udjela banke BayernLB u potpunosti se upotrebljavaju za financiranje plana restrukturiranja i stoga pripisuju saveznoj pokrajini Bavarskoj u okviru odredbe iz Priloga II. točke 3. |
| --- | --- |

16.

Ako premašuju utvrđene knjigovodstvene vrijednosti i ako se time premaši planirana dobit razdoblja, prihodi od prodaje sudjelujućih udjela banke BayernLB u potpunosti se upotrebljavaju za financiranje plana restrukturiranja i stoga pripisuju saveznoj pokrajini Bavarskoj u okviru odredbe iz Priloga II. točke 3.

| 17. | Postojeće poslovanje sudjelujućih udjela koje se nije otuđilo unutar određenog roka od tog se trenutka postupno zatvara u skladu s istekom predmetnog posla. Ne izvršavaju se nove transakcije. |
| --- | --- |

17.

Postojeće poslovanje sudjelujućih udjela koje se nije otuđilo unutar određenog roka od tog se trenutka postupno zatvara u skladu s istekom predmetnog posla. Ne izvršavaju se nove transakcije.

D.   OSTALE OBVEZE POSTUPANJA/KORPORATIVNO UPRAVLJANJE

| 18. | [Oglašavanje] BayernLB ne smije se oglašavati na temelju mjera potpore ili prednosti u odnosu na svoje konkurente koje iz toga proizlaze. |
| --- | --- |

18.

[Oglašavanje] BayernLB ne smije se oglašavati na temelju mjera potpore ili prednosti u odnosu na svoje konkurente koje iz toga proizlaze.

| 19. | [Ograničenje neorganskog rasta] Proširenje poslovanja stjecanjem kontrolnog udjela u drugim poduzećima po kupovnoj cijeni višoj od [0–2 milijuna] EUR bez odobrenja Komisije nije dopušteno (zabrana neorganskog rasta). Zamjene duga za temeljni kapital (eng. debt-to-equity swap) i druge mjere u okviru uobičajenog upravljanja kreditima ne smatraju se proširenjem poslovanja, osim ako se njima nastoji izbjeći ograničenje rasta u skladu s rečenicom 1. |
| --- | --- |

19.

[Ograničenje neorganskog rasta] Proširenje poslovanja stjecanjem kontrolnog udjela u drugim poduzećima po kupovnoj cijeni višoj od [0–2 milijuna] EUR bez odobrenja Komisije nije dopušteno (zabrana neorganskog rasta). Zamjene duga za temeljni kapital (eng. debt-to-equity swap) i druge mjere u okviru uobičajenog upravljanja kreditima ne smatraju se proširenjem poslovanja, osim ako se njima nastoji izbjeći ograničenje rasta u skladu s rečenicom 1.

| 20. | [Trgovanje za vlastiti račun] BayernLB obustavlja namjensko trgovanje za vlastiti račun. To znači da BayernLB obavlja još samo poslove trgovanja, navedene u knjizi trgovanja banke BayernLB, koji se provode u svrhu: a) primitka, prosljeđivanja i izvršenja naloga svojih klijenata za kupnju odnosno prodaju te s tim izravno povezanih instrumenata za zaštitu od rizika (tj. trgovanje financijskim instrumentima kao usluga do određene granice uz vrijednost adherentnu riziku (VaR, eng. Value-at-Risk) za promjene tržišne cijene u iznosu od [0–50] milijuna EUR po danu, pouzdanost od 99 %) ili b) upravljanja likvidnošću te imovinom i obvezama (ALM) (kamate, strane valute, upravljanje rezervama likvidnosti, upravljanje kolateralima za osigurana refinanciranja) ili c) ekonomskog prijenosa bilančnih pozicija na jedinicu za restrukturiranje ili treću osobu. Ni u kojem slučaju BayernLB ne smije izvršavati transakcije koje služe isključivo u svrhu ostvarenja dobiti koja nije obuhvaćena točkom (a), (b) ili (c). |
| --- | --- |

20.

[Trgovanje za vlastiti račun] BayernLB obustavlja namjensko trgovanje za vlastiti račun. To znači da BayernLB obavlja još samo poslove trgovanja, navedene u knjizi trgovanja banke BayernLB, koji se provode u svrhu: a) primitka, prosljeđivanja i izvršenja naloga svojih klijenata za kupnju odnosno prodaju te s tim izravno povezanih instrumenata za zaštitu od rizika (tj. trgovanje financijskim instrumentima kao usluga do određene granice uz vrijednost adherentnu riziku (VaR, eng. Value-at-Risk) za promjene tržišne cijene u iznosu od [0–50] milijuna EUR po danu, pouzdanost od 99 %) ili b) upravljanja likvidnošću te imovinom i obvezama (ALM) (kamate, strane valute, upravljanje rezervama likvidnosti, upravljanje kolateralima za osigurana refinanciranja) ili c) ekonomskog prijenosa bilančnih pozicija na jedinicu za restrukturiranje ili treću osobu. Ni u kojem slučaju BayernLB ne smije izvršavati transakcije koje služe isključivo u svrhu ostvarenja dobiti koja nije obuhvaćena točkom (a), (b) ili (c).

| 21. | [Izjave u pogledu korporativnog upravljanja] Uprava banke BayernLB neovisna je u svakodnevnom i operativnom poslovanju i obvezna je samo društvu. Upute Upravnog vijeća ili Opće skupštine nisu dopuštene. Funkcije nadzora i praćenja obuhvaćene su u Upravnom vijeću (kasnije: Nadzorno vijeće); za poslove od temeljne važnosti u skladu s pravom koje se primjenjuje na dionička društva Nadzorno vijeće potrebno je uobičajeno odobrenje. Osim toga, BayernLB podliježe ocjeni zakonitosti koju daje njegovo tijelo nadležno za ocjenu zakonitosti te financijskom nadzoru koji provode BaFin i Bundesbank.
  Dosadašnje Upravno vijeće banke BayernLB postat će Nadzorno vijeće s manjim brojem članova i još većim sudjelovanjem vanjskih članova. Ovdje su obuhvaćene naknadne mjere koje je potrebno provesti najkasnije do 30. lipnja 2013.:






  (a) | Svi članovi Nadzornog vijeća trebaju raspolagati kvalifikacijama koje su navedene u članku 36. stavku 3. rečenici 1. Zakona o kreditnim institucijama (KWG, njem. Gesetz über das Kreditwesen). Osobe mogu biti članovi ako su pouzdane i ako za potrebe izvršavanja funkcije kontrole te ocjene i nadzora poslovanja banke BayernLB posjeduju potrebno stručno znanje. |
| --- | --- | --- |

21.

[Izjave u pogledu korporativnog upravljanja] Uprava banke BayernLB neovisna je u svakodnevnom i operativnom poslovanju i obvezna je samo društvu. Upute Upravnog vijeća ili Opće skupštine nisu dopuštene. Funkcije nadzora i praćenja obuhvaćene su u Upravnom vijeću (kasnije: Nadzorno vijeće); za poslove od temeljne važnosti u skladu s pravom koje se primjenjuje na dionička društva Nadzorno vijeće potrebno je uobičajeno odobrenje. Osim toga, BayernLB podliježe ocjeni zakonitosti koju daje njegovo tijelo nadležno za ocjenu zakonitosti te financijskom nadzoru koji provode BaFin i Bundesbank.

Dosadašnje Upravno vijeće banke BayernLB postat će Nadzorno vijeće s manjim brojem članova i još većim sudjelovanjem vanjskih članova. Ovdje su obuhvaćene naknadne mjere koje je potrebno provesti najkasnije do 30. lipnja 2013.:

(a)

Svi članovi Nadzornog vijeća trebaju raspolagati kvalifikacijama koje su navedene u članku 36. stavku 3. rečenici 1. Zakona o kreditnim institucijama (KWG, njem. Gesetz über das Kreditwesen). Osobe mogu biti članovi ako su pouzdane i ako za potrebe izvršavanja funkcije kontrole te ocjene i nadzora poslovanja banke BayernLB posjeduju potrebno stručno znanje.

| (b) | Polovicu mjesta u Nadzornom vijeću koja pripadaju vlasnicima udjela popunjavaju vanjski stručnjaci. |
| --- | --- |

(b)

Polovicu mjesta u Nadzornom vijeću koja pripadaju vlasnicima udjela popunjavaju vanjski stručnjaci.

| (c) | Nadzornim vijećem do kraja faze restrukturiranja predsjeda osoba koja je u skladu s točkom 21. podtočkom 2. član Nadzornog vijeća (vanjskih stručnjaka). Nakon toga provodi se imenovanje u skladu sa zakonom propisanim postupkom u njemačkom ili europskom pravu koje se primjenjuje na dionička društva. |
| --- | --- |

(c)

Nadzornim vijećem do kraja faze restrukturiranja predsjeda osoba koja je u skladu s točkom 21. podtočkom 2. član Nadzornog vijeća (vanjskih stručnjaka). Nakon toga provodi se imenovanje u skladu sa zakonom propisanim postupkom u njemačkom ili europskom pravu koje se primjenjuje na dionička društva.

| (d) | Osim toga, pojašnjava se da se mjesta koja pripadaju vlasnicima udjela više ne popunjavaju automatski na temelju položaja osoba među vlasnicima udjela (ukidanje „rođenih” članova). |
| --- | --- |

(d)

Osim toga, pojašnjava se da se mjesta koja pripadaju vlasnicima udjela više ne popunjavaju automatski na temelju položaja osoba među vlasnicima udjela (ukidanje „rođenih” članova).

| (e) | Nadzorno vijeće uspostavlja Odbor za ispitivanje i Odbor za upravljanje rizicima. Odredbe iz točke 21. podtočaka (a) do (d) primjenjuju se na odgovarajući način. |
| --- | --- |

(e)

Nadzorno vijeće uspostavlja Odbor za ispitivanje i Odbor za upravljanje rizicima. Odredbe iz točke 21. podtočaka (a) do (d) primjenjuju se na odgovarajući način.

| (f) | Pojašnjava se da je poslovanje pokrajinske banke potrebno voditi u skladu s ekonomskim načelima te je potrebno pritom u obzir uzeti zadaće koje su obvezujuće za Banku. |
| --- | --- |

(f)

Pojašnjava se da je poslovanje pokrajinske banke potrebno voditi u skladu s ekonomskim načelima te je potrebno pritom u obzir uzeti zadaće koje su obvezujuće za Banku.

| 22. | U odnosu između Banke i vlasnika primjenjuje se nepristrano načelo (eng. arm's length principle) koje je uobičajeno u odnosu između društva kapitala i njegovih dioničara. Imovina se smije raspodijeliti vlasnicima, osim mogućnosti povrata odobrene potpore, samo u obliku dobiti tekuće godine, smanjenja kapitala i preostalih sredstava u slučaju likvidacije; to se ne odnosi na strukturne mjere u odnosu na nesamostalne institucije u okviru banke BayernLB. |
| --- | --- |

22.

U odnosu između Banke i vlasnika primjenjuje se nepristrano načelo (eng. arm's length principle) koje je uobičajeno u odnosu između društva kapitala i njegovih dioničara. Imovina se smije raspodijeliti vlasnicima, osim mogućnosti povrata odobrene potpore, samo u obliku dobiti tekuće godine, smanjenja kapitala i preostalih sredstava u slučaju likvidacije; to se ne odnosi na strukturne mjere u odnosu na nesamostalne institucije u okviru banke BayernLB.

| 23. | [Naknada za rad u tijelima, zaposlenike i relevantne pomoćnike za ispunjenje preuzetih obveza] BayernLB je obvezan ispitati svoje sustave naknada s obzirom na njihov poticajni učinak i primjerenost te u okviru građanskopravnih mogućnosti osigurati da oni ne dovedu do neprimjerenih rizika, da su usmjereni na održive i dugoročne ciljeve društva te da su transparentni. Ukupna naknada za članove društva i rukovodeće osoblje ograničit će se na primjerenu razinu. Naknada u novcu koja godišnje premašuje 500 000 EUR time se načelno smatra neprimjerenom. Ograničenje u skladu s rečenicama 2. i 3. vrijedi dok BayernLB ne izvrši plaćanja u skladu s Prilogom II. točkama 2. i 3. u ukupnom iznosu od [...] milijuna EUR. U suprotnom vrijedi ograničenje u skladu s rečenicama 2. i 3. da se naknada u novcu koja godišnje premašuje [...] EUR smatra neprimjerenom sve dok BayernLB ne izvrši jednokratnu isplatu prekomjerne naknade u skladu s Prilogom II. točkom 2. te plaćanja u skladu s Prilogom II. točkom 3. u iznosu od [...] milijuna EUR. (19) |
| --- | --- |

23.

[Naknada za rad u tijelima, zaposlenike i relevantne pomoćnike za ispunjenje preuzetih obveza] BayernLB je obvezan ispitati svoje sustave naknada s obzirom na njihov poticajni učinak i primjerenost te u okviru građanskopravnih mogućnosti osigurati da oni ne dovedu do neprimjerenih rizika, da su usmjereni na održive i dugoročne ciljeve društva te da su transparentni. Ukupna naknada za članove društva i rukovodeće osoblje ograničit će se na primjerenu razinu. Naknada u novcu koja godišnje premašuje 500 000 EUR time se načelno smatra neprimjerenom. Ograničenje u skladu s rečenicama 2. i 3. vrijedi dok BayernLB ne izvrši plaćanja u skladu s Prilogom II. točkama 2. i 3. u ukupnom iznosu od [...] milijuna EUR. U suprotnom vrijedi ograničenje u skladu s rečenicama 2. i 3. da se naknada u novcu koja godišnje premašuje [...] EUR smatra neprimjerenom sve dok BayernLB ne izvrši jednokratnu isplatu prekomjerne naknade u skladu s Prilogom II. točkom 2. te plaćanja u skladu s Prilogom II. točkom 3. u iznosu od [...] milijuna EUR. (19)

| 24. | BayernLB je obvezan u okviru građanskopravnih mogućnosti naknade za rad u tijelima, zaposlenike i relevantne pomoćnike za ispunjenje preuzetih obveza odrediti prema sljedećim načelima:






  (a) | zaposlenicima i relevantnim pomoćnicima za ispunjenje preuzetih obveza banke BayernLB ne smiju se plaćati neprimjerene naknade, dijelovi naknada i premije te druga neprimjerena sredstva; |
| --- | --- | --- |

24.

BayernLB je obvezan u okviru građanskopravnih mogućnosti naknade za rad u tijelima, zaposlenike i relevantne pomoćnike za ispunjenje preuzetih obveza odrediti prema sljedećim načelima:

(a)

zaposlenicima i relevantnim pomoćnicima za ispunjenje preuzetih obveza banke BayernLB ne smiju se plaćati neprimjerene naknade, dijelovi naknada i premije te druga neprimjerena sredstva;

| (b) | naknade za predstavnike tijela i rukovodeće osoblje banke BayernLB potrebno je ograničiti na primjerenu razinu (usp. prethodnu točku 23.), pri čemu je u tom pogledu posebno potrebno uzeti u obzir sljedeće:






  — | doprinos predmetne osobe ekonomskoj situaciji banke BayernLB, posebno u okviru dosadašnje politike poslovanja i upravljanja rizicima, i |
| --- | --- | --- |

(b)

naknade za predstavnike tijela i rukovodeće osoblje banke BayernLB potrebno je ograničiti na primjerenu razinu (usp. prethodnu točku 23.), pri čemu je u tom pogledu posebno potrebno uzeti u obzir sljedeće:

—

doprinos predmetne osobe ekonomskoj situaciji banke BayernLB, posebno u okviru dosadašnje politike poslovanja i upravljanja rizicima, i

| — | nužnost naknade u skladu s tržištem kako bi se za potrebe osiguranja održivog ekonomskog razvoja mogle zaposliti posebno primjerene osobe. |
| --- | --- |

—

nužnost naknade u skladu s tržištem kako bi se za potrebe osiguranja održivog ekonomskog razvoja mogle zaposliti posebno primjerene osobe.

| 25. | [Ostala pravila postupanja] BayernLB je obvezan provoditi razboritu i čvrstu politiku poslovanja koja je usmjerena na načelo održivosti. U tu je svrhu BayernLB posebno obvezan svake godine izraditi plan financiranja i prema njemu odrediti svoju politiku poslovanja. BayernLB je obvezan u okviru svojeg kreditiranja i kapitalnih ulaganja u obzir uzeti potrebe gospodarstva, a posebno MSP-ova, za kreditiranjem uz na tržištu uobičajene uvjete koji su u skladu sa zahtjevima nadzornih tijela i bankarskog sektora. |
| --- | --- |

25.

[Ostala pravila postupanja] BayernLB je obvezan provoditi razboritu i čvrstu politiku poslovanja koja je usmjerena na načelo održivosti. U tu je svrhu BayernLB posebno obvezan svake godine izraditi plan financiranja i prema njemu odrediti svoju politiku poslovanja. BayernLB je obvezan u okviru svojeg kreditiranja i kapitalnih ulaganja u obzir uzeti potrebe gospodarstva, a posebno MSP-ova, za kreditiranjem uz na tržištu uobičajene uvjete koji su u skladu sa zahtjevima nadzornih tijela i bankarskog sektora.

| 26. | [Transparentnost] Komisija tijekom provedbe Odluke ima neograničen pristup svim informacijama koje su nužne za nadzor provedbe ove Odluke. Komisija može od banke BayernLB zahtijevati objašnjenja i pojašnjenja. Njemačka i BayernLB obvezni su u potpunosti surađivati s Komisijom na svim pitanjima povezanima s nadzorom i provedbom ove Odluke. |
| --- | --- |

26.

[Transparentnost] Komisija tijekom provedbe Odluke ima neograničen pristup svim informacijama koje su nužne za nadzor provedbe ove Odluke. Komisija može od banke BayernLB zahtijevati objašnjenja i pojašnjenja. Njemačka i BayernLB obvezni su u potpunosti surađivati s Komisijom na svim pitanjima povezanima s nadzorom i provedbom ove Odluke.

| 27. | [Zabrana isplate hibridnog kapitala] BayernLB je obvezan poštovati zabranu isplate hibridnog kapitala. BayernLB smije isplatiti hibridni kapital (kao što su tihi udjeli i kuponi) samo ako je na to obvezan i bez upotrebe rezervi te posebnih stavki u skladu s člankom 340.f/g HGB-a. [...] |
| --- | --- |

27.

[Zabrana isplate hibridnog kapitala] BayernLB je obvezan poštovati zabranu isplate hibridnog kapitala. BayernLB smije isplatiti hibridni kapital (kao što su tihi udjeli i kuponi) samo ako je na to obvezan i bez upotrebe rezervi te posebnih stavki u skladu s člankom 340.f/g HGB-a. [...]

| 28. | [Zabrana isplate dividende] BayernLB je obvezan u svrhu ispunjenja obveza plaćanja poštovati zabranu isplate dividende. BayernLB ne smije do poslovne godine koja završava 31. prosinca 2018., uključujući tu godinu, isplatiti dividende. To se ne primjenjuje na plaćanja u skladu s Prilogom II. točkama 2. i 3. |
| --- | --- |

28.

[Zabrana isplate dividende] BayernLB je obvezan u svrhu ispunjenja obveza plaćanja poštovati zabranu isplate dividende. BayernLB ne smije do poslovne godine koja završava 31. prosinca 2018., uključujući tu godinu, isplatiti dividende. To se ne primjenjuje na plaćanja u skladu s Prilogom II. točkama 2. i 3.

E.   DOPRINOS BAVARSKIH ŠTEDIONICA

| 29. | [Konverzija tihih udjela i stjecanje štedionice LBS Bayern] Bavarske štedionice spremne su sudjelovati u obvezama restrukturiranja banke BayernLB stjecanjem štedionice LBS i konverzijom njezinih tihih udjela u iznosu od 1,65 milijardi EUR.
  Taj iznos čini sljedeće:
  (a)   
  stjecanje štedionice LBS
  : udruženje štedionica Sparkassenverband Bayern stječe štedionicu LBS u cijelosti po kupovnoj cijeni od 818,3 milijuna EUR. Stjecanje se provodi (prijenos vlasništva i plaćanje kupovne cijene) na dan [...]. Prihodi poslovne godine 2012. pripisuju se banci BayernLB.
  (b)   
  Konverzija tihih udjela
  : ukupni tihi udjeli štedionica bez dogovorenog roka dospijeća u banci BayernLB otplaćuju se po nominalnoj vrijednosti od otprilike [770 – 810] milijuna EUR. Zauzvrat udruženje štedionica Sparkassenverband Bayern upisuje u banci BayernLB Holding AG povećanje kapitala u iznosu od [810 – 840] milijuna EUR. Otplata tihih udjela i upis povećanja kapitala izvršavaju se najranije [...], a najkasnije [...]. Nove udjele udruženja štedionica Sparkassenverband potrebno je odrediti na temelju vrijednosti banke BayernLB Holding AG utvrđene u skladu sa standardom ocjenjivanja IDW S1 u trenutku povećanja kapitala. Sudjelujući udjel udruženja štedionica Sparkassenverband od najviše 25 % i dalje u svakom slučaju ostaje ispod razine blokirajuće manjine (25 % + 1 glas). (20) |
| --- | --- |

29.

[Konverzija tihih udjela i stjecanje štedionice LBS Bayern] Bavarske štedionice spremne su sudjelovati u obvezama restrukturiranja banke BayernLB stjecanjem štedionice LBS i konverzijom njezinih tihih udjela u iznosu od 1,65 milijardi EUR.

Taj iznos čini sljedeće:

(a)   
  stjecanje štedionice LBS
  : udruženje štedionica Sparkassenverband Bayern stječe štedionicu LBS u cijelosti po kupovnoj cijeni od 818,3 milijuna EUR. Stjecanje se provodi (prijenos vlasništva i plaćanje kupovne cijene) na dan [...]. Prihodi poslovne godine 2012. pripisuju se banci BayernLB.

(b)   
  Konverzija tihih udjela
  : ukupni tihi udjeli štedionica bez dogovorenog roka dospijeća u banci BayernLB otplaćuju se po nominalnoj vrijednosti od otprilike [770 – 810] milijuna EUR. Zauzvrat udruženje štedionica Sparkassenverband Bayern upisuje u banci BayernLB Holding AG povećanje kapitala u iznosu od [810 – 840] milijuna EUR. Otplata tihih udjela i upis povećanja kapitala izvršavaju se najranije [...], a najkasnije [...]. Nove udjele udruženja štedionica Sparkassenverband potrebno je odrediti na temelju vrijednosti banke BayernLB Holding AG utvrđene u skladu sa standardom ocjenjivanja IDW S1 u trenutku povećanja kapitala. Sudjelujući udjel udruženja štedionica Sparkassenverband od najviše 25 % i dalje u svakom slučaju ostaje ispod razine blokirajuće manjine (25 % + 1 glas). (20)

F.   BAYERNLABO

| 30. | [Kapital banke BayernLabo] S obzirom na izmjene regulatornih zahtjeva u pogledu kvalitete kapitala banaka (Basel III) i odgovarajuće upute nadzornog tijela BaFin odredbe koje se odnose na regulatorni kapital banke BayernLabo potrebno je u mjeri koja se zahtijeva Uredbom o kapitalnim zahtjevima (CRR) prilagoditi tako da se osigura da regulatorni kapital banke BayernLabo prikazan u konsolidiranim financijskim izvještajima banke BayernLB izrađenima u skladu s MSFI-jevima predstavlja osnovni kapital i u skladu s novim zahtjevima CRR-a. Naknada se zamjenjuje naknadom u skladu s CRR-om koja se odnosi na dionički kapital (tj. dividende); ograničenje regulatornog kapitala na sekuritizaciju transakcija banke BayernLabo ne primjenjuje se. Dio iznosa od 1 milijarde EUR, koji nije nužan za nastavak poslovanja u dosadašnjem opsegu u skladu s dosadašnjim planiranjem banke BayernLabo, pritom se preknjižuje na matičnu banku. Zakonom utvrđena namjena imovine koja je ostala u banci BayernLabo (uključujući imovinu posebne namjene i odgovarajući udjel posebne namjene) pritom se zadržava u postojećem opsegu tako da se zakonom utvrđena razvojna funkcija banke može u potpunosti nastaviti. |
| --- | --- |

30.

[Kapital banke BayernLabo] S obzirom na izmjene regulatornih zahtjeva u pogledu kvalitete kapitala banaka (Basel III) i odgovarajuće upute nadzornog tijela BaFin odredbe koje se odnose na regulatorni kapital banke BayernLabo potrebno je u mjeri koja se zahtijeva Uredbom o kapitalnim zahtjevima (CRR) prilagoditi tako da se osigura da regulatorni kapital banke BayernLabo prikazan u konsolidiranim financijskim izvještajima banke BayernLB izrađenima u skladu s MSFI-jevima predstavlja osnovni kapital i u skladu s novim zahtjevima CRR-a. Naknada se zamjenjuje naknadom u skladu s CRR-om koja se odnosi na dionički kapital (tj. dividende); ograničenje regulatornog kapitala na sekuritizaciju transakcija banke BayernLabo ne primjenjuje se. Dio iznosa od 1 milijarde EUR, koji nije nužan za nastavak poslovanja u dosadašnjem opsegu u skladu s dosadašnjim planiranjem banke BayernLabo, pritom se preknjižuje na matičnu banku. Zakonom utvrđena namjena imovine koja je ostala u banci BayernLabo (uključujući imovinu posebne namjene i odgovarajući udjel posebne namjene) pritom se zadržava u postojećem opsegu tako da se zakonom utvrđena razvojna funkcija banke može u potpunosti nastaviti.

G.   PLAĆANJE JAMSTVA/ISPLATA PREKOMJERNE NAKNADE

| 31. | [Plaćanje jamstva/isplata prekomjerne naknade] Ugovor sklopljen između savezne pokrajine Bavarske i banke BayernLB od 19. prosinca 2008. o pružanju jamstva („Ugovor o jamstvu”) potrebno je, na osnovi razumijevanja da razlika između cijene prijenosa i stvarne ekonomske vrijednosti portfelja osiguranog Ugovorom o jamstvu iznosi 1,96 milijarde EUR, izmijeniti odnosno dopuniti za potrebe provedbe sljedećih preuzetih obveza. |
| --- | --- |

31.

[Plaćanje jamstva/isplata prekomjerne naknade] Ugovor sklopljen između savezne pokrajine Bavarske i banke BayernLB od 19. prosinca 2008. o pružanju jamstva („Ugovor o jamstvu”) potrebno je, na osnovi razumijevanja da razlika između cijene prijenosa i stvarne ekonomske vrijednosti portfelja osiguranog Ugovorom o jamstvu iznosi 1,96 milijarde EUR, izmijeniti odnosno dopuniti za potrebe provedbe sljedećih preuzetih obveza.

| 32. | [Ukupna premija] Banka godišnju ukupnu premiju za jamstvo plaća retroaktivno od 1. siječnja 2010. u iznosu od 200 milijuna EUR godišnje. Tu ukupnu premiju čini sljedeće:






  (a) | temeljna premija od 6,25 % za početni učinak olakšice kapitala (31.12.2008.) u iznosu od 1,28 milijardi EUR, tj. 80 milijuna godišnje; |
| --- | --- | --- |

32.

[Ukupna premija] Banka godišnju ukupnu premiju za jamstvo plaća retroaktivno od 1. siječnja 2010. u iznosu od 200 milijuna EUR godišnje. Tu ukupnu premiju čini sljedeće:

(a)

temeljna premija od 6,25 % za početni učinak olakšice kapitala (31.12.2008.) u iznosu od 1,28 milijardi EUR, tj. 80 milijuna godišnje;

| (b) | dodatna godišnja premija od 3,75 % za dio iznosa jamstva u iznosu od otprilike 2 milijarde EUR, tj. 75 milijuna EUR godišnje do 2015.; i |
| --- | --- |

(b)

dodatna godišnja premija od 3,75 % za dio iznosa jamstva u iznosu od otprilike 2 milijarde EUR, tj. 75 milijuna EUR godišnje do 2015.; i

| (c) | posebno plaćanje od 45 milijuna EUR godišnje do 2015. |
| --- | --- |

(c)

posebno plaćanje od 45 milijuna EUR godišnje do 2015.

H.   OTPLATA TIHOG UDJELA SAVEZNE POKRAJINE U IZNOSU OD 3 MILIJARDE EUR

| 33. | [Smanjenje dodatnih izloženosti] U svrhu potpune otplate tihog udjela savezne pokrajine Bavarske do 2017. BayernLB se obvezuje na smanjenje dodatnih izloženosti do 2017. u ukupnom iznosu od 10 milijardi EUR koje se dijele na poslovne jedinice kako je prikazano u nastavku, pri čemu se pojedinačno odstupanje od [10–15] % ne uzima u obzir dok god je postignuto ukupno smanjenje od 10 milijardi: (21)







  — | poslovni klijenti, mala i srednja poduzeća i stanovništvo: [...] %, |
| --- | --- | --- |

33.

[Smanjenje dodatnih izloženosti] U svrhu potpune otplate tihog udjela savezne pokrajine Bavarske do 2017. BayernLB se obvezuje na smanjenje dodatnih izloženosti do 2017. u ukupnom iznosu od 10 milijardi EUR koje se dijele na poslovne jedinice kako je prikazano u nastavku, pri čemu se pojedinačno odstupanje od [10–15] % ne uzima u obzir dok god je postignuto ukupno smanjenje od 10 milijardi: (21)

—

poslovni klijenti, mala i srednja poduzeća i stanovništvo: [...] %,

| — | nekretnine, štedionice i udruženje: [...] %, |
| --- | --- |

—

nekretnine, štedionice i udruženje: [...] %,

| — | tržišta: [...] %, |
| --- | --- |

—

tržišta: [...] %,

| — | jedinica za restrukturiranje: [...] %. |
| --- | --- |

—

jedinica za restrukturiranje: [...] %.

Ako u tom pogledu dođe do dodatnog smanjenja poslovanja, ono se ne uračunava u smanjenje iznosa bilance u skladu s točkom 4.. Ako smanjenje izloženosti dovede do gubitka prihoda, tada će Banka taj gubitak nadoknaditi snižavanjem troškova u odgovarajućem iznosu.

Banka se obvezuje na početku poslovne godine [...] na temelju izvješća povjerenika nadgledanja omogućiti provedbu „privremenog ispitivanja” stanja provedbe ove preuzete obveze. Ako Komisija na temelju „privremenog ispitivanja” utvrdi da BayernLB vjerojatno neće ostvariti planirano smanjenje izloženosti do kraja poslovne godine 2017., BayernLB je obvezan tu izmjenu ponovno prijaviti ako ona nije uvjetovana novim regulatornim ili makroekonomskim promjenama.

---

(1)  S obzirom na vrijednosti iz 2008., to odgovara smanjenju iznosa bilance od otprilike 206 milijardi EUR.

(2)  Ako ograničenje tog iznosa u skladu s točkom 1. bude vrijedilo i nakon 2015., vrijednost ciljnog iznosa bilance godišnje će se [...] indeksirati [...].

(3)  BayernLB je izradio planove na temelju sljedećih tečajeva EUR/USD: [1,10–1,60] za 2012., [1,10–1,60] za 2013., [1,10–1,60] za 2014, odnosno [1,10–1,60] za 2015. Podatci o tečaju EUR/USD u slučaju potrebe nakon 2015. dopunit će se podatcima iz tada važećeg plana Banke.

(4)  Kratica „RWA” u stavku 6. točkama (a) do (c) stalno podrazumijeva rizikom ponderiranu imovinu koja predstavlja komponentu izloženosti, pri čemu se za klijenta u obzir ne uzimaju pozicije operativnog rizika, tržišnog rizika te ekvivalent RWA ili CVA iz poslova zaštite.

(5)  Ako ograničenja RWA-a u točki 6. u skladu s točkom 1. budu vrijedila i nakon 2015., tada se granice za RWA koje su pojedinačno navedene u točki 6. podtočkama (a) do (c) godišnje [...] indeksiraju [...].

(6)  BayernLB je izradio planove na temelju sljedećih tečajeva EUR/USD: [1,10 – 1,60] za 2012., [1,10 – 1,60] za 2013., [1,10 – 1,60] za 2014, odnosno [1,10 – 1,60] za 2015. Podatci o tečaju EUR/USD u slučaju potrebe nakon 2015. dopunit će se podatcima iz tada važećeg plana Banke.

(7)  Stvarne vrijednosti 31. prosinca 2011.

(8)  BayernLB je za potrebe pripreme otuđenja banke Banque LB Lux S.A. stekao 25-postotni udjel banke Helaba u tom sudjelujućem udjelu te zauzvrat otuđio svoj udjel u banci LB (Swiss) Privatbank AG u korist banke Helaba koja već drži drugih 50 % u tom sudjelujućem udjelu. Odgovarajući kupoprodajni ugovor potpisan je 23.10.2009.; transakcija je zatvorena 21.12.2009.

(9)  Zatvaranje 27. ožujka 2012.

(10)  Sudjelujući udjel nije konsolidiran.

(11)  Kupca tog sudjelujućeg udjela može se obvezati na poštovanje i očuvanje važećih socijalnih smjernica grupacije GBW i dodatnih socijalnih uvjeta koji su se primijenili u usporedivim transakcijama.

(12)  U skladu s uvjetima Europske komisije udjeli u društvu GBW AG otuđit će se u okviru postupka podnošenja ponuda u skladu s načelima zaštite tržišnog natjecanja. Savezna vlada uzima u obzir da bi stjecanje koje provodi savezna pokrajina Bavarska u okviru postupka podnošenja ponuda moglo dovesti do ispitivanja daljnjih državnih potpora.

(13)  Knjigovodstvena vrijednost sudjelujućeg udjela iz prosinca 2011.

(14)  BayernLB je 22. lipnja 2010. otuđio udjel u temeljnom kapitalu banke SaarLB od 25,2 % u korist savezne pokrajine Saarland tako da SaarLB više ne predstavlja povezano društvo banke BayernLB u skladu s člankom 271. stavkom 2. HGB-a. [...]

(15)  Uključujući udjele koji se drže preko društva KGAL Verwaltungs-GmbH.

(16)  Nije sudjelujući udjel u tehničkom smislu.

(17)  MKB predstavlja poseban slučaj [...].

(18)  MKB predstavlja poseban slučaj [...].

(19)  U skladu s informacijama povjerenika nadgledanja Banka može granice godišnjih naknada u novcu navedene u ovoj točki 23. prilagoditi inflaciji u Njemačkoj.

(20)  U suprotnom se tihi udjeli mogu konvertirati i u regulatorni kapital, bez prethodne otplate kapitala i njegova kasnijeg ponovnog unosa.

(21)  U skladu s rasporedom Komisije od 14.6.2012.; u tom pogledu dodatno vidjeti modele u planu restrukturiranja, odjeljku 6.20.2.

---

PRILOG II.

OBVEZE

| 1. | [Otplate] BayernLB se obvezuje (ako je to nužno preko banke BayernLB Holding AG) saveznoj pokrajini Bavarskoj izvršiti jednokratno plaćanje u iznosu od 1,24 milijarde EUR („jednokratna isplata prekomjerne naknade”) te vratiti regulatorni kapital u iznosu od 3 milijarde EUR primljen 2008./2009. kao potpora u obliku tihog udjela („otplata potpore”). |
| --- | --- |

1.

[Otplate] BayernLB se obvezuje (ako je to nužno preko banke BayernLB Holding AG) saveznoj pokrajini Bavarskoj izvršiti jednokratno plaćanje u iznosu od 1,24 milijarde EUR („jednokratna isplata prekomjerne naknade”) te vratiti regulatorni kapital u iznosu od 3 milijarde EUR primljen 2008./2009. kao potpora u obliku tihog udjela („otplata potpore”).

| 2. | Jednokratna isplata prekomjerne naknade u iznosu od 1,24 milijarde EUR izvršit će se sljedećim tranšama:
  [...]
  Ako nadležno nadzorno tijelo odluči da će se regulatorni kapital nastao bilanciranjem nominalne vrijednosti imovine posebne namjene banke BayernLabo i s regulatornog aspekta u cijelosti ili djelomično priznati kao osnovni kapital banke BayernLB, tada se sljedeća moguća tranša isplate prekomjerne naknade povećava za taj iznos; daljnji plan otplate u tom je slučaju potrebno prilagoditi u skladu s tablicom 11. |
| --- | --- |

2.

Jednokratna isplata prekomjerne naknade u iznosu od 1,24 milijarde EUR izvršit će se sljedećim tranšama:

[...]

Ako nadležno nadzorno tijelo odluči da će se regulatorni kapital nastao bilanciranjem nominalne vrijednosti imovine posebne namjene banke BayernLabo i s regulatornog aspekta u cijelosti ili djelomično priznati kao osnovni kapital banke BayernLB, tada se sljedeća moguća tranša isplate prekomjerne naknade povećava za taj iznos; daljnji plan otplate u tom je slučaju potrebno prilagoditi u skladu s tablicom 11.

| 3. | Otplata potpore u iznosu od 3 milijarde EUR izvršit će se u sljedećim tranšama:
  [...]
  Dodatno je preostale dijelove tihog udjela u iznosu od [...] milijuna EUR do 2017. potrebno isplatiti saveznoj pokrajini Bavarskoj oslobađanjem kapitala na temelju Priloga I. točke 33. |
| --- | --- |

3.

Otplata potpore u iznosu od 3 milijarde EUR izvršit će se u sljedećim tranšama:

[...]

Dodatno je preostale dijelove tihog udjela u iznosu od [...] milijuna EUR do 2017. potrebno isplatiti saveznoj pokrajini Bavarskoj oslobađanjem kapitala na temelju Priloga I. točke 33.

| 4. | [Odgoda obveze plaćanja] Ako nadzorno tijelo banci BayernLB zabrani plaćanje u skladu s točkom 2. ili ne odobri otplatu u skladu s točkom 3., otplate predviđene u tim točkama obustavljaju se. U tom se slučaju odgovarajuća obveza plaćanja odgađa dok nadležno tijelo ne odobri predmetnu otplatu ili dok ne izostane ponovna zabrana te otplate. Ako se otplata prvotno odgođenog iznosa i sljedeće godine ne odobri odnosno izda se nova zabrana, njemačka vlada obavijestit će Komisiju o izmijenjenom planu restrukturiranja koji bi u načelu trebao sadržavati dodatne kompenzacijske mjere, npr. u obliku daljnjeg smanjenja iznosa bilance. |
| --- | --- |

4.

[Odgoda obveze plaćanja] Ako nadzorno tijelo banci BayernLB zabrani plaćanje u skladu s točkom 2. ili ne odobri otplatu u skladu s točkom 3., otplate predviđene u tim točkama obustavljaju se. U tom se slučaju odgovarajuća obveza plaćanja odgađa dok nadležno tijelo ne odobri predmetnu otplatu ili dok ne izostane ponovna zabrana te otplate. Ako se otplata prvotno odgođenog iznosa i sljedeće godine ne odobri odnosno izda se nova zabrana, njemačka vlada obavijestit će Komisiju o izmijenjenom planu restrukturiranja koji bi u načelu trebao sadržavati dodatne kompenzacijske mjere, npr. u obliku daljnjeg smanjenja iznosa bilance.

---

PRILOG III.

DODATNO SMANJENJE SUDJELUJUĆIH UDJELA

Sljedeće će sudjelujuće udjele BayernLB u skladu s Prilogom I. točkom 11. jednako tako u pojedinom navedenom trenutku (1) otuđiti ili je to već učinio:

| | Sudjelovanje | Stopa udjela (%) | Ostvareno/planirano otuđenje |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | gewerbegrund Holding GmbH i.L. | 100,0 | 2008. |
| 2 | Hypo Alpe-Adria-Bank International AG (HGAA) | 67,1 | 2009. |
| 3 | Kraftwerksgesellschaft Völklingen Geschäftsführ.-GmbH | 38,0 | 2009. |
| 4 | SCI du 203 Faubourg Saint Honoré | 100,0 | 2009. |
| 5 | Vulcain Energie | 10,0 | 2009. |
| 6 | Bayerische Beamtenkrankenkasse AG | 1,0 | 2010. |
| 7 | Bayerische Landesbrandversicherung AG | 1,0 | 2010. |
| 8 | Bayerische Versicherungsverband Vers.-AG | 1,0 | 2010. |
| 9 | BayernLB Corporate Advisers GmbH i.L. | 100,0 | 2010. |
| 10 | Central 1 Credit Union | 0,0 (2) | 2010. |
| 11 | Coast Capital Savings Credit Union | 0,0 (2) | 2010. |
| 12 | Credit Union Central of British Columbia | 0,0 (2) | 2010. |
| 13 | Energy & Commodity Services GmbH i.L. | 100,0 | 2010. |
| 14 | Envision Credit Union | 0,0 (2) | 2010. |
| 15 | Gulf and Fraser Fisherman's Credit Union | 0,0 (2) | 2010. |
| 16 | GZ-Holdinggesellschaft mbH i.L. | 100,0 | 2010. |
| 17 | Island Savings Credit Union | 0,0 (2) | 2010. |
| 18 | IZB SOFT Verwaltungs-GmbH & Co. KG | 25,1 | 2010. |
| 19 | Meridian Credit Union | 0,0 (2) | 2010. |
| 20 | MKB Általános Biztosító Zrt. | 25,0 | 2010. |
| 21 | Schlemmermeyer GmbH & Co. KG | 20,0 | 2010. |
| 22 | Valley First Credit Union | 0,0 (2) | 2010. |
| 23 | MKB Életbiztosító Zrt. | 25,0 | 2010. |
| 24 | Vancouver City Savings Credit Union | 0,0 (2) | 2010. |
| 25 | Münchner Gesellschaft für Stadterneuerung mbH | 3,5 | 2010. |
| 26 | North Shore Credit Union | 0,0 (2) | 2010. |
| 27 | Westminster Savings Credit Union | 0,0 (2) | 2010. |
| 28 | BLB-Grundbesitz-Verwaltungsges. mbH i.L. | 100,0 | 2011. |
| 29 | German Centre (Shanghai) Limited i.L. | 100,0 | 2011. |
| 30 | IZB SOFT-Beteiligungs-GmbH | 25,1 | 2011. |
| 31 | Groupement d'Interet Economique (GIE) Spring Rain | 100,0 | 2011. |
| 32 | [...] | [...] | [...] |
| 33 | [...] | [...] | [...] |
| 34 | [...] | [...] | [...] |
| 35 | [...] | [...] | [...] |
| 36 | Mietdienst Ges. f. Investitionsgüterleasing mbH & Co. | 5,0 | 2012. |
| 37 | [...] | [...] | [...] |
| 38 | First Calgary Savings & Credit Union Ltd. | 0,0 (2) | 2012. |
| 39 | First West Credit Union | 0,0 (2) | 2012. |
| 40 | Interior Savings Credit Union | 0,0 (2) | 2012. |
| 41 | KSP Unternehmensverwaltungsgesellschaft mbH i.L. | 43,0 | 2012. |
| 42 | [...] | [...] | [...] |
| 43 | [...] | [...] | [...] |
| 44 | [...] | [...] | [...] |
| 45 | [...] | [...] | [...] |
| 46 | [...] | [...] | [...] |
| 47 | [...] | [...] | [...] |
| 48 | [...] | [...] | [...] |
| 49 | [...] | [...] | [...] |
| 50 | SIACON GmbH i.L. | 50,0 | 2013. |
| 51 | [...] | [...] | [...] |

Sudjelovanje

Stopa udjela (%)

Ostvareno/planirano otuđenje

1

gewerbegrund Holding GmbH i.L.

100,0

2008.

2

Hypo Alpe-Adria-Bank International AG (HGAA)

67,1

2009.

3

Kraftwerksgesellschaft Völklingen Geschäftsführ.-GmbH

38,0

2009.

4

SCI du 203 Faubourg Saint Honoré

100,0

2009.

5

Vulcain Energie

10,0

2009.

6

Bayerische Beamtenkrankenkasse AG

1,0

2010.

7

Bayerische Landesbrandversicherung AG

1,0

2010.

8

Bayerische Versicherungsverband Vers.-AG

1,0

2010.

9

BayernLB Corporate Advisers GmbH i.L.

100,0

2010.

10

Central 1 Credit Union

0,0 (2)

2010.

11

Coast Capital Savings Credit Union

0,0 (2)

2010.

12

Credit Union Central of British Columbia

0,0 (2)

2010.

13

Energy & Commodity Services GmbH i.L.

100,0

2010.

14

Envision Credit Union

0,0 (2)

2010.

15

Gulf and Fraser Fisherman's Credit Union

0,0 (2)

2010.

16

GZ-Holdinggesellschaft mbH i.L.

100,0

2010.

17

Island Savings Credit Union

0,0 (2)

2010.

18

IZB SOFT Verwaltungs-GmbH & Co. KG

25,1

2010.

19

Meridian Credit Union

0,0 (2)

2010.

20

MKB Általános Biztosító Zrt.

25,0

2010.

21

Schlemmermeyer GmbH & Co. KG

20,0

2010.

22

Valley First Credit Union

0,0 (2)

2010.

23

MKB Életbiztosító Zrt.

25,0

2010.

24

Vancouver City Savings Credit Union

0,0 (2)

2010.

25

Münchner Gesellschaft für Stadterneuerung mbH

3,5

2010.

26

North Shore Credit Union

0,0 (2)

2010.

27

Westminster Savings Credit Union

0,0 (2)

2010.

28

BLB-Grundbesitz-Verwaltungsges. mbH i.L.

100,0

2011.

29

German Centre (Shanghai) Limited i.L.

100,0

2011.

30

IZB SOFT-Beteiligungs-GmbH

25,1

2011.

31

Groupement d'Interet Economique (GIE) Spring Rain

100,0

2011.

32

[...]

[...]

[...]

33

[...]

[...]

[...]

34

[...]

[...]

[...]

35

[...]

[...]

[...]

36

Mietdienst Ges. f. Investitionsgüterleasing mbH & Co.

5,0

2012.

37

[...]

[...]

[...]

38

First Calgary Savings & Credit Union Ltd.

0,0 (2)

2012.

39

First West Credit Union

0,0 (2)

2012.

40

Interior Savings Credit Union

0,0 (2)

2012.

41

KSP Unternehmensverwaltungsgesellschaft mbH i.L.

43,0

2012.

42

[...]

[...]

[...]

43

[...]

[...]

[...]

44

[...]

[...]

[...]

45

[...]

[...]

[...]

46

[...]

[...]

[...]

47

[...]

[...]

[...]

48

[...]

[...]

[...]

49

[...]

[...]

[...]

50

SIACON GmbH i.L.

50,0

2013.

51

[...]

[...]

[...]

---

(1)  Pojedinačni sudjelujući udjeli predviđeni za otuđenje samo su u ograničenoj mjeri zamjenjivi (vidjeti oznaku **) jer banka ne može slobodno raspolagati udjelima ili se kao stjecatelji u obzir mogu uzeti samo ostali članovi društva tako da uspjeh otuđenja ovisi o njihovoj spremnosti na preuzimanje udjela (npr. STR Brennerschienentransport ili European Energy Exchange).

(2)  pogreška pri zaokruživanju, manjinski udjel

---

| 28.4.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 109/44 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 109/44

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/658

od 8. listopada 2014.

o mjeri potpore SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N) koju Ujedinjena Kraljevina planira provesti za potporu jedinici C nuklearne elektrane Hinkley Point

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 7142)

(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon pozivanja zainteresiranih strana na predaju primjedbi u skladu s navedenim odredbama (1) i uzimajući u obzir njihove primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

| (1) | Nakon kontakata prije podnošenja prijave Ujedinjena Kraljevina prijavila je 22. listopada 2013. mjere kao potporu novoj jedinici C nuklearne elektrane Hinkley Point („HPC”) koristeći se elektroničkom prijavom, koju je Komisija zabilježila istoga dana. |
| --- | --- |

(1)

Nakon kontakata prije podnošenja prijave Ujedinjena Kraljevina prijavila je 22. listopada 2013. mjere kao potporu novoj jedinici C nuklearne elektrane Hinkley Point („HPC”) koristeći se elektroničkom prijavom, koju je Komisija zabilježila istoga dana.

| (2) | Komisija je 18. prosinca 2013. pokrenula službenu istragu o prijavljenim mjerama jer je imala ozbiljne sumnje u njihovu sukladnost s pravilima o državnim potporama. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 18. prosinca 2013. pokrenula službenu istragu o prijavljenim mjerama jer je imala ozbiljne sumnje u njihovu sukladnost s pravilima o državnim potporama.

| (3) | Odluka Komisije o pokretanju postupka („odluka o pokretanju postupka”) objavljena je 31. siječnja 2014. na internetskoj stranici Glavne uprave za tržišno natjecanje i u Službenom listu Europske unije7. ožujka 2014. Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu svoje primjedbe. |
| --- | --- |

(3)

Odluka Komisije o pokretanju postupka („odluka o pokretanju postupka”) objavljena je 31. siječnja 2014. na internetskoj stranici Glavne uprave za tržišno natjecanje i u Službenom listu Europske unije7. ožujka 2014. Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu svoje primjedbe.

| (4) | Ujedinjena Kraljevina poslala je 31. siječnja 2014. svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(4)

Ujedinjena Kraljevina poslala je 31. siječnja 2014. svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka.

| (5) | Komisija je primila primjedbe zainteresiranih strana. Proslijedila ih je Ujedinjenoj Kraljevini, koja je dobila priliku reagirati; njezine su primjedbe zaprimljene 13. lipnja i 4. srpnja 2014. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je primila primjedbe zainteresiranih strana. Proslijedila ih je Ujedinjenoj Kraljevini, koja je dobila priliku reagirati; njezine su primjedbe zaprimljene 13. lipnja i 4. srpnja 2014.

2.   OPIS MJERA

2.1.   UGOVOR ZA RAZLIKU

| (6) | Prijavljena se mjera ponajprije sastoji od Ugovora za razliku („CfD”) kojim se pruža dohodovna potpora tijekom faze rada HPC-a. Ujedinjena Kraljevina u početku je prijavila Ugovor o ulaganju, koji je određen kao preliminarni oblik Ugovora za razliku. Zbog činjenice da su pregovori između Ujedinjene Kraljevine i društva u čijem je potpunom vlasništvu korisnik, EDF Energy Plc („društvo EDF”), bio u vrijeme ove odluke trajali dulje od očekivanoga, Ugovor o ulaganju potpuno je zamijenjen Ugovorom za razliku. Društvo EDF britansko je društvo kći francuskoga elektroenergetskog poduzeća Electricité de France. |
| --- | --- |

(6)

Prijavljena se mjera ponajprije sastoji od Ugovora za razliku („CfD”) kojim se pruža dohodovna potpora tijekom faze rada HPC-a. Ujedinjena Kraljevina u početku je prijavila Ugovor o ulaganju, koji je određen kao preliminarni oblik Ugovora za razliku. Zbog činjenice da su pregovori između Ujedinjene Kraljevine i društva u čijem je potpunom vlasništvu korisnik, EDF Energy Plc („društvo EDF”), bio u vrijeme ove odluke trajali dulje od očekivanoga, Ugovor o ulaganju potpuno je zamijenjen Ugovorom za razliku. Društvo EDF britansko je društvo kći francuskoga elektroenergetskog poduzeća Electricité de France.

| (7) | Korisnik je društvo NNB Generation Company Limited („društvo NNBG”), koje je u vrijeme odluke bilo u cijelosti pod nadzorom društva EDF. Ugovor za razliku privatni je pravni sporazum između društva NNBG i druge ugovorne strane Ugovora za razliku, Low Carbon Contracts Company Ltd. Zasebni sporazum potpisat će ministar i dioničari društva NNBG. Ovaj zasebni sporazum odnosit će se samo na dijelove odredaba transakcije, posebno onih povezanih s mogućim slučajevima zatvaranja i mehanizmima podjele dobiti. |
| --- | --- |

(7)

Korisnik je društvo NNB Generation Company Limited („društvo NNBG”), koje je u vrijeme odluke bilo u cijelosti pod nadzorom društva EDF. Ugovor za razliku privatni je pravni sporazum između društva NNBG i druge ugovorne strane Ugovora za razliku, Low Carbon Contracts Company Ltd. Zasebni sporazum potpisat će ministar i dioničari društva NNBG. Ovaj zasebni sporazum odnosit će se samo na dijelove odredaba transakcije, posebno onih povezanih s mogućim slučajevima zatvaranja i mehanizmima podjele dobiti.

| (8) | U okviru Ugovora za razliku društvo NNBG primit će količinu prihoda koja se određuje iznosom veleprodajne tržišne cijene po kojoj prodaje električnu energiju i razlike u plaćanjima koja odgovara razlici između prethodno utvrđene izvršne cijene („SP”) i referentne cijene („RP”) koja je zabilježena u prethodnom referentnom razdoblju. |
| --- | --- |

(8)

U okviru Ugovora za razliku društvo NNBG primit će količinu prihoda koja se određuje iznosom veleprodajne tržišne cijene po kojoj prodaje električnu energiju i razlike u plaćanjima koja odgovara razlici između prethodno utvrđene izvršne cijene („SP”) i referentne cijene („RP”) koja je zabilježena u prethodnom referentnom razdoblju.

| (9) | Ako je referentna cijena niža od izvršne cijene, druga ugovorna strana Ugovora za razliku snosit će troškove razlike između izvršne i referentne cijene te tako društvu NNBG osigurati relativno stabilne prihode koji će ovisiti o njegovoj prodajnoj strategiji i količini proizvodnje. U obrnutom slučaju, ako je referentna cijena viša od izvršne cijene, društvo NNBG dužno je drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku isplatiti razliku. Stoga će i u tom slučaju društvo NNBG primiti relativno stabilne prihode. |
| --- | --- |

(9)

Ako je referentna cijena niža od izvršne cijene, druga ugovorna strana Ugovora za razliku snosit će troškove razlike između izvršne i referentne cijene te tako društvu NNBG osigurati relativno stabilne prihode koji će ovisiti o njegovoj prodajnoj strategiji i količini proizvodnje. U obrnutom slučaju, ako je referentna cijena viša od izvršne cijene, društvo NNBG dužno je drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku isplatiti razliku. Stoga će i u tom slučaju društvo NNBG primiti relativno stabilne prihode.

| (10) | Referentna cijena ponderirani je prosjek veleprodajnih cijena koje Ujedinjena Kraljevina utvrđuje za sve operatore koje podupire Ugovor za razliku. U slučaju društva NNBG relevantna referentna cijena jest referentna cijena na tržištu bazne energije koja se primjenjuje na sve operatore bazne proizvodnje (2). |
| --- | --- |

(10)

Referentna cijena ponderirani je prosjek veleprodajnih cijena koje Ujedinjena Kraljevina utvrđuje za sve operatore koje podupire Ugovor za razliku. U slučaju društva NNBG relevantna referentna cijena jest referentna cijena na tržištu bazne energije koja se primjenjuje na sve operatore bazne proizvodnje (2).

| (11) | Konkretno, referentna cijena na tržištu bazne energije trenutačno je utvrđena tako da se služi podacima udruge London Energy Broker's Association (LEBA) o dnevnim cijenama i elektroničke burze dionica NASDAQ OMX Commodities exchange, u odnosu na cijenu kupnje električne energije jednu sezonu (tj. šest mjeseci) uoči isporuke ili cijenu „jednu sezonu unaprijed” (3). |
| --- | --- |

(11)

Konkretno, referentna cijena na tržištu bazne energije trenutačno je utvrđena tako da se služi podacima udruge London Energy Broker's Association (LEBA) o dnevnim cijenama i elektroničke burze dionica NASDAQ OMX Commodities exchange, u odnosu na cijenu kupnje električne energije jednu sezonu (tj. šest mjeseci) uoči isporuke ili cijenu „jednu sezonu unaprijed” (3).

| (12) | Referentna cijena na tržištu bazne energije računa se jedanput u sezoni i neposredno prije svake sezone, a uzima se aritmetička sredina dnevnih cijena sezone unaprijed objavljenih svakoga dana prethodne sezone. Ovaj se prosjek ponderira kako bi se osiguralo da obujam kojim se trguje na svakom referentnom indeksu dobije razmjeran utjecaj. |
| --- | --- |

(12)

Referentna cijena na tržištu bazne energije računa se jedanput u sezoni i neposredno prije svake sezone, a uzima se aritmetička sredina dnevnih cijena sezone unaprijed objavljenih svakoga dana prethodne sezone. Ovaj se prosjek ponderira kako bi se osiguralo da obujam kojim se trguje na svakom referentnom indeksu dobije razmjeran utjecaj.

| (13) | Društvo NNBG bit će obvezno održavati prethodno utvrđenu minimalnu razinu izvedbe, ali nije obvezno ostvariti prethodno utvrđenu razinu proizvodnje. Točnije, od elektrane će se očekivati da radi uz 91-postotni čimbenik opterećenja. Ako društvo NNBG ne postigne ovaj čimbenik opterećenja, podrazumijeva se da neće postići razinu prihoda koju očekuje primiti od projekta. |
| --- | --- |

(13)

Društvo NNBG bit će obvezno održavati prethodno utvrđenu minimalnu razinu izvedbe, ali nije obvezno ostvariti prethodno utvrđenu razinu proizvodnje. Točnije, od elektrane će se očekivati da radi uz 91-postotni čimbenik opterećenja. Ako društvo NNBG ne postigne ovaj čimbenik opterećenja, podrazumijeva se da neće postići razinu prihoda koju očekuje primiti od projekta.

| (14) | Društvu NNBG isplatit će se razlika u plaćanjima u skladu s njegovim izmjerenim obujmom proizvodnje, i to do iznosa koji ne premašuju najvišu razinu proizvodnje („gornja granica”) utvrđenu Ugovorom za razliku. Za proizvodnju prodanu na tržištu iznad gornje granice neće se provesti nikakva plaćanja. Električna energija koju društvo NNBG proizvede bit će prodana na tržištu. |
| --- | --- |

(14)

Društvu NNBG isplatit će se razlika u plaćanjima u skladu s njegovim izmjerenim obujmom proizvodnje, i to do iznosa koji ne premašuju najvišu razinu proizvodnje („gornja granica”) utvrđenu Ugovorom za razliku. Za proizvodnju prodanu na tržištu iznad gornje granice neće se provesti nikakva plaćanja. Električna energija koju društvo NNBG proizvede bit će prodana na tržištu.

2.1.1.   Ukupno funkcioniranje mehanizma Ugovora za razliku

| (15) | Ugovor za razliku sklopit će se s drugom ugovornom stranom Ugovora za razliku, tj. subjektom koji će se kolektivno financirati pomoću zakonske obveze svih ovlaštenih dobavljača. |
| --- | --- |

(15)

Ugovor za razliku sklopit će se s drugom ugovornom stranom Ugovora za razliku, tj. subjektom koji će se kolektivno financirati pomoću zakonske obveze svih ovlaštenih dobavljača.

| (16) | Ulazak u završni ugovor ovisi o završnoj odluci o ulaganju društva EDF/društva NNBG, kao i o sporazumu financijskih dogovora (uključujući odredbe jamstva javnoga duga Ujedinjene Kraljevine) te završnih odobrenja ugovornih strana. |
| --- | --- |

(16)

Ulazak u završni ugovor ovisi o završnoj odluci o ulaganju društva EDF/društva NNBG, kao i o sporazumu financijskih dogovora (uključujući odredbe jamstva javnoga duga Ujedinjene Kraljevine) te završnih odobrenja ugovornih strana.

| (17) | U okviru Ugovora za razliku ovlašteni dobavljači kolektivno su odgovorni za sve obveze koje proizlaze iz ugovora, a druga ugovorna strana odgovorna je samo ako su joj financijska sredstva prenesena od ovlaštenog dobavljača ili vlade Ujedinjene Kraljevine. Svaki bi dobavljač bio odgovoran na temelju svojeg tržišnog udjela, koji se određuje izmjerenom uporabom električne energije. Unutar ovoga okvira, u slučaju nepridržavanja obveza plaćanja, ministar će odrediti drugu ugovornu stranu, prikupiti plaćanja drugih dobavljača ili izravno platiti proizvođačima. |
| --- | --- |

(17)

U okviru Ugovora za razliku ovlašteni dobavljači kolektivno su odgovorni za sve obveze koje proizlaze iz ugovora, a druga ugovorna strana odgovorna je samo ako su joj financijska sredstva prenesena od ovlaštenog dobavljača ili vlade Ujedinjene Kraljevine. Svaki bi dobavljač bio odgovoran na temelju svojeg tržišnog udjela, koji se određuje izmjerenom uporabom električne energije. Unutar ovoga okvira, u slučaju nepridržavanja obveza plaćanja, ministar će odrediti drugu ugovornu stranu, prikupiti plaćanja drugih dobavljača ili izravno platiti proizvođačima.

| (18) | Druga ugovorna strana zasebno će posredniku za namiru povjeriti ovlast za prikupljanje prihoda (tj. ovlast prikupljanja plaćanja od dobavljača), s jedne strane, te obvezu isplaćivanja operatora proizvodnje i primanja plaćanja od njih, s druge strane. Vlada Ujedinjene Kraljevine namjerava posrednikom za namiru imenovati društvo kćer društva Elexon (tj. tijelo koje trenutačno djeluje kao posrednik za namiru u Ujedinjenoj Kraljevini i koje je u cijelosti u vlasništvu nacionalne mreže operatora prijenosnih sustava – „OPS”). |
| --- | --- |

(18)

Druga ugovorna strana zasebno će posredniku za namiru povjeriti ovlast za prikupljanje prihoda (tj. ovlast prikupljanja plaćanja od dobavljača), s jedne strane, te obvezu isplaćivanja operatora proizvodnje i primanja plaćanja od njih, s druge strane. Vlada Ujedinjene Kraljevine namjerava posrednikom za namiru imenovati društvo kćer društva Elexon (tj. tijelo koje trenutačno djeluje kao posrednik za namiru u Ujedinjenoj Kraljevini i koje je u cijelosti u vlasništvu nacionalne mreže operatora prijenosnih sustava – „OPS”).

| (19) | Druga ugovorna strana iz Ugovora za razliku sklopljenoga s proizvođačem moći će u okviru toga ugovora donositi odluke i ostvarivati svoje diskrecijsko pravo, primjerice odlukom da operator proizvodnje ispunjava svoje obveze ili mora dati kolateral kako bi jamčio svoja plaćanja u okviru programa, ili odbiti određene zahtjeve ovisno o posebnim uvjetima na tržištu. Vlada Ujedinjene Kraljevine namjerava pružati daljnje smjernice o parametrima koji bi mogli ograničiti diskrecijsko pravo druge ugovorne strane u donošenju odluka u odnosu na upravljanje Ugovorom za razliku. |
| --- | --- |

(19)

Druga ugovorna strana iz Ugovora za razliku sklopljenoga s proizvođačem moći će u okviru toga ugovora donositi odluke i ostvarivati svoje diskrecijsko pravo, primjerice odlukom da operator proizvodnje ispunjava svoje obveze ili mora dati kolateral kako bi jamčio svoja plaćanja u okviru programa, ili odbiti određene zahtjeve ovisno o posebnim uvjetima na tržištu. Vlada Ujedinjene Kraljevine namjerava pružati daljnje smjernice o parametrima koji bi mogli ograničiti diskrecijsko pravo druge ugovorne strane u donošenju odluka u odnosu na upravljanje Ugovorom za razliku.

| (20) | Na slici 1. objašnjeno je koje su uloge predviđene za svakog pojedinog posrednika u funkcioniranju sustava Ugovora za razliku.

  Slika 1.


  Uloge i odgovornosti u upravljanju Ugovorom za razliku





  Izvor: Vlasti Ujedinjene Kraljevine. |
| --- | --- |

(20)

Na slici 1. objašnjeno je koje su uloge predviđene za svakog pojedinog posrednika u funkcioniranju sustava Ugovora za razliku.

Slika 1.

Uloge i odgovornosti u upravljanju Ugovorom za razliku

Image

Izvor: Vlasti Ujedinjene Kraljevine.

2.1.2.   Uvjeti Ugovora za razliku

| (21) | Ujedinjena Kraljevina i društvo EDF pristali su na odredbe Ugovora za razliku. Ove će odredbe biti prenesene u konačni ugovor prije završnog potpisivanja sporazuma i završne odluke društva EDF o ulaganju. |
| --- | --- |

(21)

Ujedinjena Kraljevina i društvo EDF pristali su na odredbe Ugovora za razliku. Ove će odredbe biti prenesene u konačni ugovor prije završnog potpisivanja sporazuma i završne odluke društva EDF o ulaganju.

| (22) | Mnoge dogovorene odredbe odražavaju odredbe Ugovora za razliku za druge tehnologije, a posebno tehnologije obnovljive energije. Takve su odredbe javne (4). Druge su odredbe specifične za Ugovor za razliku za HPC. |
| --- | --- |

(22)

Mnoge dogovorene odredbe odražavaju odredbe Ugovora za razliku za druge tehnologije, a posebno tehnologije obnovljive energije. Takve su odredbe javne (4). Druge su odredbe specifične za Ugovor za razliku za HPC.

| (23) | Prema dogovorenim odredbama, izvršna cijena iznosit će 92,50 GBP/MWh u nominalnim cijenama iz 2012. Ako se donese odluka o ulaganju za izgradnju nove jedinice C nuklearne elektrane Sizewell, s istim dizajnom i pružajući mogućnost dijeljenja nekih troškova za reaktore HPC-a, izvršna će se cijena promijeniti na 89,50 GBP/MWh, također u nominalnim jedinicama iz 2012. |
| --- | --- |

(23)

Prema dogovorenim odredbama, izvršna cijena iznosit će 92,50 GBP/MWh u nominalnim cijenama iz 2012. Ako se donese odluka o ulaganju za izgradnju nove jedinice C nuklearne elektrane Sizewell, s istim dizajnom i pružajući mogućnost dijeljenja nekih troškova za reaktore HPC-a, izvršna će se cijena promijeniti na 89,50 GBP/MWh, također u nominalnim jedinicama iz 2012.

| (24) | Izvršna cijena bit će potpuno indeksirana u skladu s indeksom potrošačkih cijena („CPI”), kao i za druge Ugovore za razliku. Prilagodba CPI-ja bit će godišnja, s baznim datumom u studenom 2011. Svake će se godine izvršna cijena prilagođavati prvoga dana sezone u odnosu na posljednji dostupan indeks CPI kako ga je za veljaču objavio Nacionalni ured za statistiku (ONS). |
| --- | --- |

(24)

Izvršna cijena bit će potpuno indeksirana u skladu s indeksom potrošačkih cijena („CPI”), kao i za druge Ugovore za razliku. Prilagodba CPI-ja bit će godišnja, s baznim datumom u studenom 2011. Svake će se godine izvršna cijena prilagođavati prvoga dana sezone u odnosu na posljednji dostupan indeks CPI kako ga je za veljaču objavio Nacionalni ured za statistiku (ONS).

| (25) | Trajanje Ugovora za razliku imat će kao krajnji početni datum vremenski okvir puštanja u pogon svakog reaktora, [...] (5) godina od dogovorenoga vremenskoga okvira puštanja u pogon. Nakon toga datuma počet će se računati vrijeme trajanja Ugovora za razliku neovisno o tome radi li elektrana. |
| --- | --- |

(25)

Trajanje Ugovora za razliku imat će kao krajnji početni datum vremenski okvir puštanja u pogon svakog reaktora, [...] (5) godina od dogovorenoga vremenskoga okvira puštanja u pogon. Nakon toga datuma počet će se računati vrijeme trajanja Ugovora za razliku neovisno o tome radi li elektrana.

| (26) | Krajnji je rok [...] godišnjica posljednjega dana vremenskoga okvira puštanja u pogon drugoga reaktora. Ako nijedan reaktor nije pušten u pogon na dan krajnjeg roka ili prije njega, druga ugovorna strana Ugovora za razliku može raskinuti ugovor. Krajnji rok može se pomaknuti zbog više sile ili teškoća sa spajanjem. |
| --- | --- |

(26)

Krajnji je rok [...] godišnjica posljednjega dana vremenskoga okvira puštanja u pogon drugoga reaktora. Ako nijedan reaktor nije pušten u pogon na dan krajnjeg roka ili prije njega, druga ugovorna strana Ugovora za razliku može raskinuti ugovor. Krajnji rok može se pomaknuti zbog više sile ili teškoća sa spajanjem.

| (27) | Postojat će dva mehanizma podjele dobiti. Prvi će biti za troškove izgradnje (6) i njime će se osigurati sljedeće:






  i. | prvih [...] dobiti od izgradnje (nominalna vrijednost) dijelit će se na osnovi 50:50, s time da 50 % dobiti ide drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku, a 50 % društvu NNBG; i |
| --- | --- | --- |

(27)

Postojat će dva mehanizma podjele dobiti. Prvi će biti za troškove izgradnje (6) i njime će se osigurati sljedeće:

i.

prvih [...] dobiti od izgradnje (nominalna vrijednost) dijelit će se na osnovi 50:50, s time da 50 % dobiti ide drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku, a 50 % društvu NNBG; i

| ii. | svaka dobit od izgradnje koja premašuje [...] (nominalna vrijednost) dijelit će se na osnovi 75:25, s time da 75 % dobiti ide drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku, a 25 % društvu NNBG. |
| --- | --- |

ii.

svaka dobit od izgradnje koja premašuje [...] (nominalna vrijednost) dijelit će se na osnovi 75:25, s time da 75 % dobiti ide drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku, a 25 % društvu NNBG.

| (28) | Drugi dogovor o podjeli dobiti odnosi se na stopu prinosa na vlasnički kapital. Utvrđena su dva praga (6): |
| --- | --- |

(28)

Drugi dogovor o podjeli dobiti odnosi se na stopu prinosa na vlasnički kapital. Utvrđena su dva praga (6):

| (29) | Prvi prag postavljen je na razinu predviđene unutarnje stope povrata temeljnoga kapitala proizvedenu u vrijeme ove odluke posljednjim financijskim modelom (7), ili 11,4 % prema osnovi vezanoga vlasničkog kapitala i nominalno. Svaka dobit iznad i preko ove razine dijelila bi se na 30 % za drugu ugovornu stranu Ugovora za razliku i 70 % za društvo NNBG. |
| --- | --- |

(29)

Prvi prag postavljen je na razinu predviđene unutarnje stope povrata temeljnoga kapitala proizvedenu u vrijeme ove odluke posljednjim financijskim modelom (7), ili 11,4 % prema osnovi vezanoga vlasničkog kapitala i nominalno. Svaka dobit iznad i preko ove razine dijelila bi se na 30 % za drugu ugovornu stranu Ugovora za razliku i 70 % za društvo NNBG.

| (30) | Drugi prag postavljen je više, između 13,5 % nominalno ili 11,5 stvarno (deflacioniranjem CPI-ja), na temelju istoga modela kao u prethodno navedenoj točki a. Iznad ovoga praga svaka dobit dijelila bi se na 60 % za drugu ugovornu stranu Ugovora za razliku i 40 % za društvo NNBG. |
| --- | --- |

(30)

Drugi prag postavljen je više, između 13,5 % nominalno ili 11,5 stvarno (deflacioniranjem CPI-ja), na temelju istoga modela kao u prethodno navedenoj točki a. Iznad ovoga praga svaka dobit dijelila bi se na 60 % za drugu ugovornu stranu Ugovora za razliku i 40 % za društvo NNBG.

| (31) | Postojat će dva datuma ponovnog pokretanja pregovora o operativnim izdacima. Prvi će biti 15 godina, a drugi 25 godina nakon datuma pokretanja prvoga reaktora. Ponovna pokretanja pregovora o operativnim izdacima pružaju način ublažavanja rizika od dugoročnih troškova te će dovesti do promjena izvršne cijene u obama smjerovima. Mehanizmom bi se omogućilo povećanje ili smanjenje izvršne cijene na temelju poznatih stvarnih troškova i revidiranih predviđanja budućih troškova za sljedeće stavke operativnih troškova, u svakom slučaju potpuno i isključivo kako je potrebno za nastavak poslovanja proizvodnog postrojenja:






  (a) | nadopunjavanje nuklearnog goriva u postupku pripreme; |
| --- | --- | --- |

(31)

Postojat će dva datuma ponovnog pokretanja pregovora o operativnim izdacima. Prvi će biti 15 godina, a drugi 25 godina nakon datuma pokretanja prvoga reaktora. Ponovna pokretanja pregovora o operativnim izdacima pružaju način ublažavanja rizika od dugoročnih troškova te će dovesti do promjena izvršne cijene u obama smjerovima. Mehanizmom bi se omogućilo povećanje ili smanjenje izvršne cijene na temelju poznatih stvarnih troškova i revidiranih predviđanja budućih troškova za sljedeće stavke operativnih troškova, u svakom slučaju potpuno i isključivo kako je potrebno za nastavak poslovanja proizvodnog postrojenja:

(a)

nadopunjavanje nuklearnog goriva u postupku pripreme;

| (b) | osiguranje; |
| --- | --- |

(b)

osiguranje;

| (c) | pristojbe Ureda za regulaciju nuklearnih postrojenja; |
| --- | --- |

(c)

pristojbe Ureda za regulaciju nuklearnih postrojenja;

| (d) | poslovne stope; |
| --- | --- |

(d)

poslovne stope;

| (e) | određeni troškovi prijenosa; |
| --- | --- |

(e)

određeni troškovi prijenosa;

| (f) | izmjene troškova srednje radioaktivnog otpada (SRAO)/odlagališta za iskorišteno gorivo zbog promjena cijene prijevoza otpada u skladu s ugovorom o prijevozu otpada; |
| --- | --- |

(f)

izmjene troškova srednje radioaktivnog otpada (SRAO)/odlagališta za iskorišteno gorivo zbog promjena cijene prijevoza otpada u skladu s ugovorom o prijevozu otpada;

| (g) | izmjene troškova upravljanja iskorištenim gorivom i troškova razgradnje; |
| --- | --- |

(g)

izmjene troškova upravljanja iskorištenim gorivom i troškova razgradnje;

| (h) | troškovi pogona i održavanja; |
| --- | --- |

(h)

troškovi pogona i održavanja;

| (i) | troškovi preuređenja i upravljanja gotovinom zabilježeni preko proizvođačeva računa dobiti i gubitaka u skladu s MSFI-jevima i svi nastali kapitalni izdaci. |
| --- | --- |

(i)

troškovi preuređenja i upravljanja gotovinom zabilježeni preko proizvođačeva računa dobiti i gubitaka u skladu s MSFI-jevima i svi nastali kapitalni izdaci.

| (32) | Svi troškovi koji se odnose na pitanja povezana s dizajnom, upravljanje koje nije u skladu s razumnim i razboritim standardom, dostupnost ili kapacitet proizvodnoga postrojenja, neodržavanje kapitalnog izdatka, izdatak za novu strukturu (koja nije u okviru postojećega zdanja), financiranje te određene troškove prijevoza otpada bit će isključeni iz ponovnih pokretanja pregovora. |
| --- | --- |

(32)

Svi troškovi koji se odnose na pitanja povezana s dizajnom, upravljanje koje nije u skladu s razumnim i razboritim standardom, dostupnost ili kapacitet proizvodnoga postrojenja, neodržavanje kapitalnog izdatka, izdatak za novu strukturu (koja nije u okviru postojećega zdanja), financiranje te određene troškove prijevoza otpada bit će isključeni iz ponovnih pokretanja pregovora.

| (33) | Revidirane procjene troškova koje se upotrebljavaju u ponovnim pokretanjima pregovora o operativnim izdacima temeljit će se na izvješću koje je pripremilo društvo NNBG i na koje je pristala druga ugovorna strana Ugovora za razliku, uzimajući u obzir referentnu vrijednost troškova uzetih iz drugih nuklearnih elektrana koje upotrebljavaju tehnologije EPR i drugih nuklearnih elektrana koje se koriste tehnologijom tlakovodnog reaktora u Sjevernoj Americi i EU-u, u svakom slučaju kada se njima upravlja u skladu s razumnim i razboritim standardom. Prilagodba izvršne cijene izračunat će se upućivanjem na gornju polovicu referentne vrijednosti troškova. |
| --- | --- |

(33)

Revidirane procjene troškova koje se upotrebljavaju u ponovnim pokretanjima pregovora o operativnim izdacima temeljit će se na izvješću koje je pripremilo društvo NNBG i na koje je pristala druga ugovorna strana Ugovora za razliku, uzimajući u obzir referentnu vrijednost troškova uzetih iz drugih nuklearnih elektrana koje upotrebljavaju tehnologije EPR i drugih nuklearnih elektrana koje se koriste tehnologijom tlakovodnog reaktora u Sjevernoj Americi i EU-u, u svakom slučaju kada se njima upravlja u skladu s razumnim i razboritim standardom. Prilagodba izvršne cijene izračunat će se upućivanjem na gornju polovicu referentne vrijednosti troškova.

| (34) | Izvršna cijena (paušalni iznos ili serija godišnjih isplata drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku) smanjit će se kako bi se odrazile promjene u količini poreza koji se može isplatiti društvu NNBG u okolnostima koje se odnose na financiranje dioničara i porezno strukturiranje društva NNBG. U ovom pogledu neće biti dopušteno nikakvo povećanje. |
| --- | --- |

(34)

Izvršna cijena (paušalni iznos ili serija godišnjih isplata drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku) smanjit će se kako bi se odrazile promjene u količini poreza koji se može isplatiti društvu NNBG u okolnostima koje se odnose na financiranje dioničara i porezno strukturiranje društva NNBG. U ovom pogledu neće biti dopušteno nikakvo povećanje.

| (35) | Jednokratna buduća prilagodba izvršne cijene za poslovne stope izvršit će se nakon službene ponovne procjene Ureda za vrednovanje nakon početka rada elektrane. Sljedeće izmjene poslovnih stopa provodit će se preko ponovnog pokretanja pregovora o operativnim izdacima. |
| --- | --- |

(35)

Jednokratna buduća prilagodba izvršne cijene za poslovne stope izvršit će se nakon službene ponovne procjene Ureda za vrednovanje nakon početka rada elektrane. Sljedeće izmjene poslovnih stopa provodit će se preko ponovnog pokretanja pregovora o operativnim izdacima.

| (36) | Osim pružanja informacija osmišljenih u generičkim standardnim pojmovima Ugovora za razliku, od društva NNBG zahtijevat će se pružanje određenih jamstava u pogledu informacija sadržanih u podacima i modelima pruženima vladi Ujedinjene Kraljevine u pogledu troškova projekta. Ugovorom će se osigurati uporaba dogovorenoga financijskog modela kako bi se odredile razne izvršne cijene i ostale prilagodbe koje zahtijevaju njegovi uvjeti. |
| --- | --- |

(36)

Osim pružanja informacija osmišljenih u generičkim standardnim pojmovima Ugovora za razliku, od društva NNBG zahtijevat će se pružanje određenih jamstava u pogledu informacija sadržanih u podacima i modelima pruženima vladi Ujedinjene Kraljevine u pogledu troškova projekta. Ugovorom će se osigurati uporaba dogovorenoga financijskog modela kako bi se odredile razne izvršne cijene i ostale prilagodbe koje zahtijevaju njegovi uvjeti.

| (37) | Društvo NNBG bit će zaštićeno i može naplatiti neke troškove za kvalificirane izmjene u zakonu („QCIL”). |
| --- | --- |

(37)

Društvo NNBG bit će zaštićeno i može naplatiti neke troškove za kvalificirane izmjene u zakonu („QCIL”).

| (38) | Kvalificirana izmjena u zakonu jest diskriminirajuća izmjena u zakonu, specifična izmjena u zakonu, specifična porezna izmjena u zakonu, druga izmjena u zakonu ili izmjena u regulatornoj osnovi, u svakom slučaju koji nije predvidiv. |
| --- | --- |

(38)

Kvalificirana izmjena u zakonu jest diskriminirajuća izmjena u zakonu, specifična izmjena u zakonu, specifična porezna izmjena u zakonu, druga izmjena u zakonu ili izmjena u regulatornoj osnovi, u svakom slučaju koji nije predvidiv.

| (39) | Diskriminirajuća izmjena u zakonu jest izmjena u zakonu čije se odredbe posebno (a ne samo neizravno ili posljedično ili na temelju nerazmjernog učinka bilo koje izmjene u zakonu koja ima opću primjenu) primjenjuju na projekt, proizvodno postrojenje ili društvo NNBG, ali ne u drugim slučajevima. |
| --- | --- |

(39)

Diskriminirajuća izmjena u zakonu jest izmjena u zakonu čije se odredbe posebno (a ne samo neizravno ili posljedično ili na temelju nerazmjernog učinka bilo koje izmjene u zakonu koja ima opću primjenu) primjenjuju na projekt, proizvodno postrojenje ili društvo NNBG, ali ne u drugim slučajevima.

| (40) | Specifična izmjena u zakonu jest izmjena u zakonu čije se odredbe posebno (a ne samo neizravno ili posljedično ili na temelju nerazmjernog učinka bilo koje izmjene u zakonu koja ima općenitu primjenu) primjenjuju na nuklearne elektrane ili proizvodna postrojenja koja podliježu Ugovoru za razliku. |
| --- | --- |

(40)

Specifična izmjena u zakonu jest izmjena u zakonu čije se odredbe posebno (a ne samo neizravno ili posljedično ili na temelju nerazmjernog učinka bilo koje izmjene u zakonu koja ima općenitu primjenu) primjenjuju na nuklearne elektrane ili proizvodna postrojenja koja podliježu Ugovoru za razliku.

| (41) | Specifična porezna izmjena u zakonu jest i. izmjena poreza, ili novi porez, na uranij; ili ii. izmjena u zakonu ili praksi Poreznoga i carinskog ureda Njezina Veličanstva (HMRC), koja ima za posljedicu da je porezno postupanje NNBG-a nepovoljnije od postupanja utvrđenih u određenim specifičnim poreznim obračunima Poreznoga i carinskog ureda Njezina Veličanstva (HMRC). |
| --- | --- |

(41)

Specifična porezna izmjena u zakonu jest i. izmjena poreza, ili novi porez, na uranij; ili ii. izmjena u zakonu ili praksi Poreznoga i carinskog ureda Njezina Veličanstva (HMRC), koja ima za posljedicu da je porezno postupanje NNBG-a nepovoljnije od postupanja utvrđenih u određenim specifičnim poreznim obračunima Poreznoga i carinskog ureda Njezina Veličanstva (HMRC).

| (42) | Izmjena u regulatornoj osnovi jest kada i. Ured za regulaciju nuklearnih postrojenja (ili regulator nasljednik) više ne regulira proizvodno postrojenje procjenom bi li žrtva potrebna za smanjenje rizika bila pretjerano nerazmjerna koristi koja bi se postigla; ili ii. mjerodavna agencija za okoliš (ili regulator nasljednik) više ne procjenjuje opciju smanjenja rizika u pogledu proizvodnog postrojenja kao prihvatljiv ekološki rizik upućivanjem na to jesu li troškovi provedbe nerazmjerni ekološkoj koristi koju ostvaruje. |
| --- | --- |

(42)

Izmjena u regulatornoj osnovi jest kada i. Ured za regulaciju nuklearnih postrojenja (ili regulator nasljednik) više ne regulira proizvodno postrojenje procjenom bi li žrtva potrebna za smanjenje rizika bila pretjerano nerazmjerna koristi koja bi se postigla; ili ii. mjerodavna agencija za okoliš (ili regulator nasljednik) više ne procjenjuje opciju smanjenja rizika u pogledu proizvodnog postrojenja kao prihvatljiv ekološki rizik upućivanjem na to jesu li troškovi provedbe nerazmjerni ekološkoj koristi koju ostvaruje.

| (43) | Nadoknada u pogledu kvalificiranih izmjena u zakonu moći će se isplatiti tek kad ukupan iznos svih potraživanja kvalificiranih izmjena u zakonu prelazi 50 milijuna GBP u nominalnom i indeksiranom iskazu iz 2012. Dvostruke naplate neće biti dopuštene. Izvršna cijena prilagodit će se samo jedanput za svaku pojedinu kvalificiranu izmjenu u zakonu tijekom preostalog vremena trajanja ugovora uporabom dogovorenoga financijskog modela ili izračunom neto sadašnje vrijednosti potrebne prilagodbe. |
| --- | --- |

(43)

Nadoknada u pogledu kvalificiranih izmjena u zakonu moći će se isplatiti tek kad ukupan iznos svih potraživanja kvalificiranih izmjena u zakonu prelazi 50 milijuna GBP u nominalnom i indeksiranom iskazu iz 2012. Dvostruke naplate neće biti dopuštene. Izvršna cijena prilagodit će se samo jedanput za svaku pojedinu kvalificiranu izmjenu u zakonu tijekom preostalog vremena trajanja ugovora uporabom dogovorenoga financijskog modela ili izračunom neto sadašnje vrijednosti potrebne prilagodbe.

| (44) | Podložno uvjetima, društvo NNBG primit će naknadu u slučaju zatvaranja HPC-a kao posljedice „političkih okolnosti” (od nadležnog tijela Ujedinjene Kraljevine, EU-a ili međunarodnoga nadležnog tijela), osim iz određenih razloga koji uključuju zaštitne mjere u pogledu zdravlja, nuklearne sigurnosti, sigurnosti, okoliša, nuklearnoga prijevoza ili nuklearnih zaštitnih mjera (kvalificirani slučaj zatvaranja). |
| --- | --- |

(44)

Podložno uvjetima, društvo NNBG primit će naknadu u slučaju zatvaranja HPC-a kao posljedice „političkih okolnosti” (od nadležnog tijela Ujedinjene Kraljevine, EU-a ili međunarodnoga nadležnog tijela), osim iz određenih razloga koji uključuju zaštitne mjere u pogledu zdravlja, nuklearne sigurnosti, sigurnosti, okoliša, nuklearnoga prijevoza ili nuklearnih zaštitnih mjera (kvalificirani slučaj zatvaranja).

| (45) | Naknada će biti dostupna i ako se proizvodno postrojenje zatvori zbog okolnosti osiguranja nuklearne odgovornosti prema trećim stranama, uključujući i kao rezultat toga da vlada Ujedinjene Kraljevine ne odobrava alternativne sustave osiguranja koje je predložio Proizvođač iako ih vlada Ujedinjene Kraljevine razumno treba odobriti te ako nema drugih odobrenih mogućnosti osiguranja koje su dostupne Proizvođaču. |
| --- | --- |

(45)

Naknada će biti dostupna i ako se proizvodno postrojenje zatvori zbog okolnosti osiguranja nuklearne odgovornosti prema trećim stranama, uključujući i kao rezultat toga da vlada Ujedinjene Kraljevine ne odobrava alternativne sustave osiguranja koje je predložio Proizvođač iako ih vlada Ujedinjene Kraljevine razumno treba odobriti te ako nema drugih odobrenih mogućnosti osiguranja koje su dostupne Proizvođaču.

| (46) | Zaštite kvalificiranoga slučaja zatvaranja uključuju pravo na prijenos društva NNBG na vladu Ujedinjene Kraljevine (i da vlada Ujedinjene Kraljevine zatraži prijenos) uz plaćanje naknade koje provodi druga ugovorna strana Ugovora za razliku ili vlada Ujedinjene Kraljevine. |
| --- | --- |

(46)

Zaštite kvalificiranoga slučaja zatvaranja uključuju pravo na prijenos društva NNBG na vladu Ujedinjene Kraljevine (i da vlada Ujedinjene Kraljevine zatraži prijenos) uz plaćanje naknade koje provodi druga ugovorna strana Ugovora za razliku ili vlada Ujedinjene Kraljevine.

| (47) | Slučajevi raskidanja primjenjuju se samo na društvo NNBG. Druga ugovorna strana Ugovora za razliku odlučuje hoće li raskinuti ugovor nakon pojave dospjeloga slučaja raskidanja. |
| --- | --- |

(47)

Slučajevi raskidanja primjenjuju se samo na društvo NNBG. Druga ugovorna strana Ugovora za razliku odlučuje hoće li raskinuti ugovor nakon pojave dospjeloga slučaja raskidanja.

2.2.   KREDITNO JAMSTVO

| (48) | Projekt HPC, a posebno društvo NNBG, neće imati koristi samo od Ugovora za razliku, nego i od državnoga kreditnog jamstva za dug koji izdaje („kreditno jamstvo”). |
| --- | --- |

(48)

Projekt HPC, a posebno društvo NNBG, neće imati koristi samo od Ugovora za razliku, nego i od državnoga kreditnog jamstva za dug koji izdaje („kreditno jamstvo”).

| (49) | Obveznice koje se trebaju izdati poduprijet će se kreditnim jamstvom. To se može smatrati ugovorom o osiguranju kojim se jamči pravodobna isplata glavnice i kamate kvalificiranoga duga, koji bi mogao doseći iznos od 17 milijardi GBP (8). |
| --- | --- |

(49)

Obveznice koje se trebaju izdati poduprijet će se kreditnim jamstvom. To se može smatrati ugovorom o osiguranju kojim se jamči pravodobna isplata glavnice i kamate kvalificiranoga duga, koji bi mogao doseći iznos od 17 milijardi GBP (8).

| (50) | Kreditno jamstvo osigurat će infrastruktura Ujedinjene Kraljevine („IUK”), jedinica u okviru ministarstva financija Ujedinjene Kraljevine koja nadgleda upravljanje programom jamstava Ujedinjene Kraljevine. Kreditno je jamstvo platforma za upravljanje dugovima u smislu cjelokupnog poslovanja za dugoročno financiranje HPC-a. |
| --- | --- |

(50)

Kreditno jamstvo osigurat će infrastruktura Ujedinjene Kraljevine („IUK”), jedinica u okviru ministarstva financija Ujedinjene Kraljevine koja nadgleda upravljanje programom jamstava Ujedinjene Kraljevine. Kreditno je jamstvo platforma za upravljanje dugovima u smislu cjelokupnog poslovanja za dugoročno financiranje HPC-a.

| (51) | IUK smatra da je transakcija strukturirana na način koji za HPC opravdava klasifikaciju u kategoriju ekvivalentnog rizika BB+/Ba1. Naknada za jamstvo imat će razinu od 295 baznih bodova. |
| --- | --- |

(51)

IUK smatra da je transakcija strukturirana na način koji za HPC opravdava klasifikaciju u kategoriju ekvivalentnog rizika BB+/Ba1. Naknada za jamstvo imat će razinu od 295 baznih bodova.

| (52) | U okviru programa, obveznice koje će se izdati kao dio strukture financiranja poduprijet će se jamstvom koje će izdati član državnoga povjerenstva ministarstva financija Ujedinjene Kraljevine (jamac). Uključen je i privremeni zajam za izgradnju koji trebaju osigurati komercijalne banke (a nije zajamčen u okviru programa jamstava Ujedinjene Kraljevine) također je uključen. Preostali dio kapitala vezanoga uz transakciju dat će dioničari. Ostali izvori kapitala mogu se dodati u financijsku strukturu uz pristanak jamca. |
| --- | --- |

(52)

U okviru programa, obveznice koje će se izdati kao dio strukture financiranja poduprijet će se jamstvom koje će izdati član državnoga povjerenstva ministarstva financija Ujedinjene Kraljevine (jamac). Uključen je i privremeni zajam za izgradnju koji trebaju osigurati komercijalne banke (a nije zajamčen u okviru programa jamstava Ujedinjene Kraljevine) također je uključen. Preostali dio kapitala vezanoga uz transakciju dat će dioničari. Ostali izvori kapitala mogu se dodati u financijsku strukturu uz pristanak jamca.

| (53) | Izvori financiranja u vrijeme odluke planirani su na sljedeći način:






  (a) | temeljni kapital od [...] GBP; |
| --- | --- | --- |

(53)

Izvori financiranja u vrijeme odluke planirani su na sljedeći način:

(a)

temeljni kapital od [...] GBP;

| (b) | kapital za nepredviđene troškove od [...] GBP; |
| --- | --- |

(b)

kapital za nepredviđene troškove od [...] GBP;

| (c) | privremeni kredit za izgradnju od najviše [...] GBP; |
| --- | --- |

(c)

privremeni kredit za izgradnju od najviše [...] GBP;

| (d) | obveznice za [...] GBP. |
| --- | --- |

(d)

obveznice za [...] GBP.

| (54) | Financijska struktura postavljena je tako da temeljni kapital trpi ukupni gubitak prije nego što obveznice pretrpe ikakav gubitak. Kapital za nepredviđene troškove pruža dodatno osiguranje da će se dočekati dan na koji će jamac biti zadovoljan da je, među ostalim, HPC počeo s radom i da je operativan te na koji će sve potrebne rezerve biti potpuno financirane („financijsko dovršenje”). |
| --- | --- |

(54)

Financijska struktura postavljena je tako da temeljni kapital trpi ukupni gubitak prije nego što obveznice pretrpe ikakav gubitak. Kapital za nepredviđene troškove pruža dodatno osiguranje da će se dočekati dan na koji će jamac biti zadovoljan da je, među ostalim, HPC počeo s radom i da je operativan te na koji će sve potrebne rezerve biti potpuno financirane („financijsko dovršenje”).

| (55) | Obveze dioničara koje se odnose na vlasnički kapital odredit će se u sporazumu o doprinosu kapitala čiji će potpisnik ujedno biti i jamac kako bi primio poduzeća za pribavljanje vlasničkoga kapitala. |
| --- | --- |

(55)

Obveze dioničara koje se odnose na vlasnički kapital odredit će se u sporazumu o doprinosu kapitala čiji će potpisnik ujedno biti i jamac kako bi primio poduzeća za pribavljanje vlasničkoga kapitala.

| (56) | Kako bi se osiguralo da vlasnički kapital ima prethodno opisane značajke apsorpcije gubitaka, dođe li do neispunjenja obveze, strane su postavile dva uvjeta (uvjet osnovnoga slučaja (9) i uvjet neostvarenja FFS-a (10)) koji jamcu omogućuju zahtijevanje ubrzanja temeljnoga kapitala ili ubrzanja kapitala za nepredviđene troškove, odnosno njihovo neposredno pružanje i primjenjivanje radi otkupa obveznica i dugova prema jamcu. Namjena je ove kombinacije odredaba osigurati da dioničari, a ne jamac, i dalje preuzimaju glavni rizik u pogledu održivosti tehnologije EPR-a dok uspjeh prethodnih projekata, kao što su Flamanville 3 i Taishan 1 objektivno ne dokaže da joj se može pokloniti povjerenje. |
| --- | --- |

(56)

Kako bi se osiguralo da vlasnički kapital ima prethodno opisane značajke apsorpcije gubitaka, dođe li do neispunjenja obveze, strane su postavile dva uvjeta (uvjet osnovnoga slučaja (9) i uvjet neostvarenja FFS-a (10)) koji jamcu omogućuju zahtijevanje ubrzanja temeljnoga kapitala ili ubrzanja kapitala za nepredviđene troškove, odnosno njihovo neposredno pružanje i primjenjivanje radi otkupa obveznica i dugova prema jamcu. Namjena je ove kombinacije odredaba osigurati da dioničari, a ne jamac, i dalje preuzimaju glavni rizik u pogledu održivosti tehnologije EPR-a dok uspjeh prethodnih projekata, kao što su Flamanville 3 i Taishan 1 objektivno ne dokaže da joj se može pokloniti povjerenje.

| (57) | Tijekom razdoblja do ispunjenja uvjeta osnovnoga slučaja postoji gornja granica iznosa povučenoga duga koja iznosi najmanje: gornje granice prekretnice duga za relevantne prekretnice projekta i [...] % temeljnoga kapitala umanjenoga za razvojni kapital, tj. [...] milijardi GBP. Tablica 1 prikazuje praktičan primjer značajki temeljnoga kapitala u pogledu apsorpcije gubitka:

  Tablica 1.


  Profil smanjenja osnovnoga slučaja i neispunjavanje uvjeta osnovnoga slučaja


  Izvor: IUK-ovo podnošenje od 12. rujna 2014.


  Base Case Drawdown Profile



















  GBP bilion | Total Commited | Development Equity | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cashflow |
| Base Equity | 9,23 | 1,69 | — | — | — | — | — | — | 2,10 | 2,52 | 2,09 | 0,83 |
| Contingent Equity | 8,00 | N/A | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Bonds | 16,00 | N/A | 1,50 | 1,95 | 2,40 | 2,90 | 3,35 | 2,65 | 1,25 | — | — | — |
| Balance Sheet |
| Base Equity | | | 1,69 | 1,69 | 1,69 | 1,69 | 1,69 | 1,69 | 3,79 | 6,31 | 8,39 | 9,23 |
| Contingent Equity | | | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Bonds | | | 1,50 | 3,45 | 5,85 | 8,75 | 12,10 | 14,75 | 16,00 | 16,00 | 16,00 | 16,00 |
| Memo item |
| Undrawn Base Equity | | | 7,53 | 7,53 | 7,53 | 7,53 | 7,53 | 7,53 | 5,43 | 2,92 | 0,83 | — |
| Undrawn Committed Equity | | | 15,53 | 15,53 | 15,53 | 15,53 | 15,53 | 15,53 | 13,43 | 10,92 | 8,83 | 8,00 |
| Source: UK Base Case |

(57)

Tijekom razdoblja do ispunjenja uvjeta osnovnoga slučaja postoji gornja granica iznosa povučenoga duga koja iznosi najmanje: gornje granice prekretnice duga za relevantne prekretnice projekta i [...] % temeljnoga kapitala umanjenoga za razvojni kapital, tj. [...] milijardi GBP. Tablica 1 prikazuje praktičan primjer značajki temeljnoga kapitala u pogledu apsorpcije gubitka:

Tablica 1.

Profil smanjenja osnovnoga slučaja i neispunjavanje uvjeta osnovnoga slučaja

Izvor: IUK-ovo podnošenje od 12. rujna 2014.

Base Case Drawdown Profile

GBP bilion

Total Commited

Development Equity

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

Cashflow

Base Equity

9,23

1,69

—

—

—

—

—

—

2,10

2,52

2,09

0,83

Contingent Equity

8,00

N/A

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Bonds

16,00

N/A

1,50

1,95

2,40

2,90

3,35

2,65

1,25

—

—

—

Balance Sheet

Base Equity

1,69

1,69

1,69

1,69

1,69

1,69

3,79

6,31

8,39

9,23

Contingent Equity

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Bonds

1,50

3,45

5,85

8,75

12,10

14,75

16,00

16,00

16,00

16,00

Memo item

Undrawn Base Equity

7,53

7,53

7,53

7,53

7,53

7,53

5,43

2,92

0,83

—

Undrawn Committed Equity

15,53

15,53

15,53

15,53

15,53

15,53

13,43

10,92

8,83

8,00

Source: UK Base Case

Base Case Condition Not Met (by 31 December 2020)

| | Total | Development Equity | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cashflow |
| Base Equity | 1,69 | 1,69 | — | — | — | — | — | — |
| Contingent Equity | 7,97 | N/A | — | — | — | 1,97 | 3,35 | 2,65 |
| Bonds | 6,87 | N/A | 1,50 | 1,95 | 2,40 | 2,90 | — | — |
| Balance Sheet |
| Base Equity | | | 1,69 | 1,69 | 1,69 | 1,69 | 1,69 | 1,69 |
| Contingent Equity | | | — | — | — | 1,97 | 5,32 | 7,97 |
| Bonds | | | 1,50 | 3,45 | 5,85 | 6,78 | 6,78 | 6,78 |
| Memo item |
| Undrawn Base Equity | | | 7,53 | 7,53 | 7,53 | 7,53 | 7,53 | 7,53 |
| Cumulative Cap on Debt | | | 1,50 | 3,43 | 5,85 | 6,78 | 6,78 | 6,78 |
| Source: UK Base Case |

Total

Development Equity

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Cashflow

Base Equity

1,69

1,69

—

—

—

—

—

—

Contingent Equity

7,97

N/A

—

—

—

1,97

3,35

2,65

Bonds

6,87

N/A

1,50

1,95

2,40

2,90

—

—

Balance Sheet

Base Equity

1,69

1,69

1,69

1,69

1,69

1,69

Contingent Equity

—

—

—

1,97

5,32

7,97

Bonds

1,50

3,45

5,85

6,78

6,78

6,78

Memo item

Undrawn Base Equity

7,53

7,53

7,53

7,53

7,53

7,53

Cumulative Cap on Debt

1,50

3,43

5,85

6,78

6,78

6,78

Source: UK Base Case

| (58) | Nakon što je uvjet osnovnoga slučaja zadovoljen, glavna zaštita jamca tijekom razdoblja izgradnje dio je kapitala za nepredviđene troškove, koji se može povući kako bi se pokrila prekoračenja troškova zajedno s prekretnicama projekta koje ograničavaju iznos duga u bilo kojem razdoblju. |
| --- | --- |

(58)

Nakon što je uvjet osnovnoga slučaja zadovoljen, glavna zaštita jamca tijekom razdoblja izgradnje dio je kapitala za nepredviđene troškove, koji se može povući kako bi se pokrila prekoračenja troškova zajedno s prekretnicama projekta koje ograničavaju iznos duga u bilo kojem razdoblju.

| (59) | Obveze dioničara u odnosu na temeljni kapital i kapital za nepredviđene troškove bit će potpuno kreditno poduprte instrumentima, uključujući, bez ograničenja, jamstva matičnog društva, akreditive ili druge kreditne potpore, koje su jamcu prihvatljive. |
| --- | --- |

(59)

Obveze dioničara u odnosu na temeljni kapital i kapital za nepredviđene troškove bit će potpuno kreditno poduprte instrumentima, uključujući, bez ograničenja, jamstva matičnog društva, akreditive ili druge kreditne potpore, koje su jamcu prihvatljive.

| (60) | Dioničari će dodijeliti fiksnu (11) i/ili promjenjivu (12) sigurnost (13), uključujući i kvalificirani promjenjivi trošak (14), za svu svoju imovinu, nekretnine i poduzeća kako bi poduprli svoje obveze prema društvu NNBG i obveze društva NNBG. Društvo NNBG i izdavatelj obveznica, novoinkorporirano društvo s posebnom namjenom, dodijelit će sveobuhvatnu fiksnu i/ili nepromjenjivu sigurnost, uključujući i kvalificirani promjenjivi trošak, za svu svoju imovinu, nekretnine i poduzeća kako bi poduprli svoje obveze. Sigurnost će podupirati izravni sporazumi s ugovornim stranama u pogledu određenih važnih ugovora. |
| --- | --- |

(60)

Dioničari će dodijeliti fiksnu (11) i/ili promjenjivu (12) sigurnost (13), uključujući i kvalificirani promjenjivi trošak (14), za svu svoju imovinu, nekretnine i poduzeća kako bi poduprli svoje obveze prema društvu NNBG i obveze društva NNBG. Društvo NNBG i izdavatelj obveznica, novoinkorporirano društvo s posebnom namjenom, dodijelit će sveobuhvatnu fiksnu i/ili nepromjenjivu sigurnost, uključujući i kvalificirani promjenjivi trošak, za svu svoju imovinu, nekretnine i poduzeća kako bi poduprli svoje obveze. Sigurnost će podupirati izravni sporazumi s ugovornim stranama u pogledu određenih važnih ugovora.

| (61) | Zbog posebne prirode transakcije i iznimne važnosti sigurnosti, provedbom sigurnosti uzet će se u obzir pristanak regulatornog tijela za sigurnost i činjenica da se može ustupiti samo subjektu koji ima ili će imati dozvolu za nuklearno mjesto za lokaciju HPC-a. |
| --- | --- |

(61)

Zbog posebne prirode transakcije i iznimne važnosti sigurnosti, provedbom sigurnosti uzet će se u obzir pristanak regulatornog tijela za sigurnost i činjenica da se može ustupiti samo subjektu koji ima ili će imati dozvolu za nuklearno mjesto za lokaciju HPC-a.

| (62) | Sigurnost koju su dodijelili dioničari, društvo NNBG i izdavatelj moraju omogućiti da osigurane strane (15): i. imaju maksimalnu prednost pred troškovima neosiguranih vjerovnika odgovarajućeg dužnika u slučaju da dužnik nije solventan; ii. očuvaju za osigurane strane mogućnost raspolaganja osiguranom imovinom i primjenjivanja prihoda od takve prodaje prema podmirenju preostalih osiguranih obveza ako bi to predstavljalo najbolji način povećanja vrijednosti oporavljene imovine; te iii. provode maksimalnu kontrolu u slučaju insolventnosti zadužitelja i postižu svrhu upravljanja sigurnošću imenovanjem izvršnoga stečajnog upravitelja za mjerodavno dužnikovo poduzeće i imovinu. |
| --- | --- |

(62)

Sigurnost koju su dodijelili dioničari, društvo NNBG i izdavatelj moraju omogućiti da osigurane strane (15): i. imaju maksimalnu prednost pred troškovima neosiguranih vjerovnika odgovarajućeg dužnika u slučaju da dužnik nije solventan; ii. očuvaju za osigurane strane mogućnost raspolaganja osiguranom imovinom i primjenjivanja prihoda od takve prodaje prema podmirenju preostalih osiguranih obveza ako bi to predstavljalo najbolji način povećanja vrijednosti oporavljene imovine; te iii. provode maksimalnu kontrolu u slučaju insolventnosti zadužitelja i postižu svrhu upravljanja sigurnošću imenovanjem izvršnoga stečajnog upravitelja za mjerodavno dužnikovo poduzeće i imovinu.

| (63) | Obveznice će biti neosigurane obveze izdavatelja i neće sudjelovati ni u jednoj sigurnosti koju će dodijeliti izdavatelj ili bilo koji drugi član korporativne skupine HPC-a. |
| --- | --- |

(63)

Obveznice će biti neosigurane obveze izdavatelja i neće sudjelovati ni u jednoj sigurnosti koju će dodijeliti izdavatelj ili bilo koji drugi član korporativne skupine HPC-a.

| (64) | U pogledu rangiranja vjerovnika prihodi od provedbe sigurnosti koju je dodijelilo društvo NNBD u praksi će se primjenjivati sljedećim redoslijedom prednosti:






  1. | vjerovnici koji imaju prednost po zakonu; |
| --- | --- | --- |

(64)

U pogledu rangiranja vjerovnika prihodi od provedbe sigurnosti koju je dodijelilo društvo NNBD u praksi će se primjenjivati sljedećim redoslijedom prednosti:

1.

vjerovnici koji imaju prednost po zakonu;

| 2. | troškovi provedbe (tj. troškovi povjerenika za instrumente osiguranja i bilo kojeg namještenika za insolventnost); |
| --- | --- |

2.

troškovi provedbe (tj. troškovi povjerenika za instrumente osiguranja i bilo kojeg namještenika za insolventnost);

| 3. | vjerovnici FDP-a (16); |
| --- | --- |

3.

vjerovnici FDP-a (16);

| 4. | pružatelji privremenoga kredita za izgradnju; |
| --- | --- |

4.

pružatelji privremenoga kredita za izgradnju;

| 5. | obveznice i jamac; |
| --- | --- |

5.

obveznice i jamac;

| 6. | neosigurani vjerovnici društva NNBG; |
| --- | --- |

6.

neosigurani vjerovnici društva NNBG;

| 7. | dioničari društva NNBG. |
| --- | --- |

7.

dioničari društva NNBG.

| (65) | Ovaj redoslijed prednosti u prihodima od provedbe ne može se mijenjati bez pristanka jamca. |
| --- | --- |

(65)

Ovaj redoslijed prednosti u prihodima od provedbe ne može se mijenjati bez pristanka jamca.

| (66) | Financiranje transakcije podijeljeno je u faze upućivanjem na postizanje prekretnice u ostvarivanju projekta. |
| --- | --- |

(66)

Financiranje transakcije podijeljeno je u faze upućivanjem na postizanje prekretnice u ostvarivanju projekta.

| (67) | U razdoblju nakon datuma izdavanja maksimalnih iznosa obveznica (osim obveznice SZC) temeljni kapital pružat će se u skladu s rasporedom, uz to da kapital za nepredviđene troškove podmiruje svako prekoračenje troška povezano s tim rasporedom. |
| --- | --- |

(67)

U razdoblju nakon datuma izdavanja maksimalnih iznosa obveznica (osim obveznice SZC) temeljni kapital pružat će se u skladu s rasporedom, uz to da kapital za nepredviđene troškove podmiruje svako prekoračenje troška povezano s tim rasporedom.

| (68) | Dividende dioničarima nisu dopuštene prije financijskoga dovršenja. |
| --- | --- |

(68)

Dividende dioničarima nisu dopuštene prije financijskoga dovršenja.

| (69) | Vlasti Ujedinjene Kraljevine tvrde da je nakon financijskoga dovršenja kreditno jamstvo i dalje zaštićeno brojnim strukturnim ublaživačima i ublaživačima utemeljenima na sporazumu, uključujući značajna ograničenja toga kad dividende smiju biti plaćene i [...]-mjesečnu rezervu otplate duga (koja može biti financirana gotovinom, standby akreditivima ili prihvatljivim jamstvima) koja bi mogla iznositi do [...] milijardi GBP. Navodno bi tržišna norma u financiranju projekta bila šestomjesečna rezerva otplate duga. |
| --- | --- |

(69)

Vlasti Ujedinjene Kraljevine tvrde da je nakon financijskoga dovršenja kreditno jamstvo i dalje zaštićeno brojnim strukturnim ublaživačima i ublaživačima utemeljenima na sporazumu, uključujući značajna ograničenja toga kad dividende smiju biti plaćene i [...]-mjesečnu rezervu otplate duga (koja može biti financirana gotovinom, standby akreditivima ili prihvatljivim jamstvima) koja bi mogla iznositi do [...] milijardi GBP. Navodno bi tržišna norma u financiranju projekta bila šestomjesečna rezerva otplate duga.

| (70) | Pozivanje na kreditno jamstvo nakon financijskog dovršenja navodno će nastati samo ako: (a) postoji jako materijalno odstupanje u izvedbi rada i posljedično smanjenje novčanoga toka dostupnoga za otplatu duga u odnosu na očekivano; i (b) ovo odstupanje troši značajan dio rezerve otplate duga koja je pružena u strukturi i prethodno navedena. |
| --- | --- |

(70)

Pozivanje na kreditno jamstvo nakon financijskog dovršenja navodno će nastati samo ako: (a) postoji jako materijalno odstupanje u izvedbi rada i posljedično smanjenje novčanoga toka dostupnoga za otplatu duga u odnosu na očekivano; i (b) ovo odstupanje troši značajan dio rezerve otplate duga koja je pružena u strukturi i prethodno navedena.

| (71) | Ako se traži rezerva otplate duga (u bilo kojoj mjeri), mora se potpuno nadopuniti prije bilo kakve isplate dividendi. |
| --- | --- |

(71)

Ako se traži rezerva otplate duga (u bilo kojoj mjeri), mora se potpuno nadopuniti prije bilo kakve isplate dividendi.

| (72) | Vlasti Ujedinjene Kraljevine smatraju da s obzirom na raspon strukturnih zaštita protiv neplaćanja i prisutnosti događaja koji su pokretači neispunjavanja obveza te mogućih rješenja za to, potreba za provedbom trebala bi se pojaviti u teškim i malo vjerojatnim okolnostima. Međutim, ako provedba bude nužna, okolnosti će vjerojatno biti neočekivane i ozbiljne, za što fiksna aktivnost provođenja neće biti primjerena. IUK smatra da je potrebna fleksibilnost kako bi se ova mogućnost razmotrila u svjetlu događaja onako kako slijede kako bi mogao bolje štititi svoje interese. Stoga je IUK odabrao imati maksimalan i fleksibilan niz mogućnosti provedbe zajedno s diskrecijskim pravom na određivanje najprimjerenijeg načina provedbe u mjerodavno vrijeme. |
| --- | --- |

(72)

Vlasti Ujedinjene Kraljevine smatraju da s obzirom na raspon strukturnih zaštita protiv neplaćanja i prisutnosti događaja koji su pokretači neispunjavanja obveza te mogućih rješenja za to, potreba za provedbom trebala bi se pojaviti u teškim i malo vjerojatnim okolnostima. Međutim, ako provedba bude nužna, okolnosti će vjerojatno biti neočekivane i ozbiljne, za što fiksna aktivnost provođenja neće biti primjerena. IUK smatra da je potrebna fleksibilnost kako bi se ova mogućnost razmotrila u svjetlu događaja onako kako slijede kako bi mogao bolje štititi svoje interese. Stoga je IUK odabrao imati maksimalan i fleksibilan niz mogućnosti provedbe zajedno s diskrecijskim pravom na određivanje najprimjerenijeg načina provedbe u mjerodavno vrijeme.

| (73) | Komisiji su, radi procjene, pružene dosad dogovorene glavne financijske točke koje se odnose na financiranje projekta HPC-a. One sadrže sporazum ugovornih strana o glavnim odredbama i uvjetima financijskih dokumenata a da konačni oblici nacrta zakona nisu dostupni od datuma ove Odluke. Vlasti Ujedinjene Kraljevine izjavile su da će ostatak odredaba i uvjeta, kao i završna verzija financijskih dokumenata, sadržavati standardne klauzule koje bi svaki ulagač tražio za sličan projekt. Budući da Komisija nije imala priliku provjeriti to, ako završne verzije dokumenata u bilo kojem smislu izmijene mjere kako su trenutačno predstavljene Komisiji, vlasti Ujedinjene Kraljevine morat će o njima obavijestiti Komisiju. |
| --- | --- |

(73)

Komisiji su, radi procjene, pružene dosad dogovorene glavne financijske točke koje se odnose na financiranje projekta HPC-a. One sadrže sporazum ugovornih strana o glavnim odredbama i uvjetima financijskih dokumenata a da konačni oblici nacrta zakona nisu dostupni od datuma ove Odluke. Vlasti Ujedinjene Kraljevine izjavile su da će ostatak odredaba i uvjeta, kao i završna verzija financijskih dokumenata, sadržavati standardne klauzule koje bi svaki ulagač tražio za sličan projekt. Budući da Komisija nije imala priliku provjeriti to, ako završne verzije dokumenata u bilo kojem smislu izmijene mjere kako su trenutačno predstavljene Komisiji, vlasti Ujedinjene Kraljevine morat će o njima obavijestiti Komisiju.

2.3.   SPORAZUM MINISTARSTVA

| (74) | Ugovorom za razliku propisuje se da će ulagači društva NNBG imati pravo na naknadu ako vlada Ujedinjene Kraljevine odluči zatvoriti HPC iz političkih razloga (a ne zbog zdravstvenih, sigurnosnih, ekoloških, prijevoznih ili problema zaštite). Ove bi se isplate financirale na isti način na koji se financiraju isplate u okviru Ugovora za razliku (tj. pristojbom dobavljača). Ugovoru za razliku priložen je Sporazum ministarstva koji će se sklopiti između ministarstva i ulagača u društvu NNBG. |
| --- | --- |

(74)

Ugovorom za razliku propisuje se da će ulagači društva NNBG imati pravo na naknadu ako vlada Ujedinjene Kraljevine odluči zatvoriti HPC iz političkih razloga (a ne zbog zdravstvenih, sigurnosnih, ekoloških, prijevoznih ili problema zaštite). Ove bi se isplate financirale na isti način na koji se financiraju isplate u okviru Ugovora za razliku (tj. pristojbom dobavljača). Ugovoru za razliku priložen je Sporazum ministarstva koji će se sklopiti između ministarstva i ulagača u društvu NNBG.

| (75) | Sporazum propisuje da će ministarstvo platiti dogovorenu naknadu ulagačima ako nakon zatvaranja iz političkih razloga tijelo druge ugovorne strane ne provede kompenzacijska plaćanja ulagačima društva NNBG. Sporazum ne propisuje dodatna kompenzacijska plaćanja društvu NNBG ili njegovim ulagačima. |
| --- | --- |

(75)

Sporazum propisuje da će ministarstvo platiti dogovorenu naknadu ulagačima ako nakon zatvaranja iz političkih razloga tijelo druge ugovorne strane ne provede kompenzacijska plaćanja ulagačima društva NNBG. Sporazum ne propisuje dodatna kompenzacijska plaćanja društvu NNBG ili njegovim ulagačima.

3.   PRIMJEDBE ZAINTERESIRANIH STRANA

| (76) | Komisija je primila mnogo odgovora tijekom savjetovanja o Odluci o pokretanju postupka, koje je trajalo do 7. travnja 2014. U nastavku pogledajte opis primjedbi mjerodavnih za ocjenu državne potpore. |
| --- | --- |

(76)

Komisija je primila mnogo odgovora tijekom savjetovanja o Odluci o pokretanju postupka, koje je trajalo do 7. travnja 2014. U nastavku pogledajte opis primjedbi mjerodavnih za ocjenu državne potpore.

| (77) | Primjedbe zainteresiranih strana riješit će se u mjerodavnim dijelovima procjene bez posebnoga spominjanja posebne primjedbe. |
| --- | --- |

(77)

Primjedbe zainteresiranih strana riješit će se u mjerodavnim dijelovima procjene bez posebnoga spominjanja posebne primjedbe.

| (78) | S obzirom na broj odgovora, oni će se opisivati svrstavanjem u skupine prema temi. |
| --- | --- |

(78)

S obzirom na broj odgovora, oni će se opisivati svrstavanjem u skupine prema temi.

3.1.   ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O MJERAMA KAO USLUZI OD OPĆEGA GOSPODARSKOG INTERESA (SGEI)

| (79) | Jedan se ispitanik složio s vladom Ujedinjene Kraljevine da nikakva državna potpora nije uključena u mjere, navodeći dokaz koji je Ujedinjena Kraljevina pružila radi potpore svojoj procjeni SGEI-ja. |
| --- | --- |

(79)

Jedan se ispitanik složio s vladom Ujedinjene Kraljevine da nikakva državna potpora nije uključena u mjere, navodeći dokaz koji je Ujedinjena Kraljevina pružila radi potpore svojoj procjeni SGEI-ja.

| (80) | Jedan je ispitanik tvrdio da HPC daje SGEI jer pruža obvezu javne usluge kako bi osigurao da je potražnja energije zadovoljena kratkoročno, srednjoročno i dugoročno te da se projekt izvodi na jasan i transparentan način, ne dovodeći do gospodarske prednosti ni za koje od društava koja sudjeluju. HPC bi također poboljšao sigurnost opskrbe, smanjujući oslanjanje na uvezena goriva i smanjujući uporabu fosilnih goriva. |
| --- | --- |

(80)

Jedan je ispitanik tvrdio da HPC daje SGEI jer pruža obvezu javne usluge kako bi osigurao da je potražnja energije zadovoljena kratkoročno, srednjoročno i dugoročno te da se projekt izvodi na jasan i transparentan način, ne dovodeći do gospodarske prednosti ni za koje od društava koja sudjeluju. HPC bi također poboljšao sigurnost opskrbe, smanjujući oslanjanje na uvezena goriva i smanjujući uporabu fosilnih goriva.

| (81) | Među stranama koje se protive mišljenju Ujedinjene Kraljevine da mjera ne uključuje državnu potporu, jedan je ispitanik primijetio da mjera nije u skladu s kriterijima Altmark jer Ugovor za razliku predstavlja samo naknadu za ispunjenje usluge od općega gospodarskog interesa („SGEI”). |
| --- | --- |

(81)

Među stranama koje se protive mišljenju Ujedinjene Kraljevine da mjera ne uključuje državnu potporu, jedan je ispitanik primijetio da mjera nije u skladu s kriterijima Altmark jer Ugovor za razliku predstavlja samo naknadu za ispunjenje usluge od općega gospodarskog interesa („SGEI”).

| (82) | Nekoliko ispitanika primijetilo je da nijedno drugo društvo nije moglo sudjelovati u natječaju za projekt. |
| --- | --- |

(82)

Nekoliko ispitanika primijetilo je da nijedno drugo društvo nije moglo sudjelovati u natječaju za projekt.

| (83) | Nekoliko strana tvrdilo je da prijavljena mjera nije u okviru usluge od općega gospodarskog interesa EU-a jer Ujedinjena Kraljevina nije jasno definirala obvezu javne usluge („PSO”) za koju bi odobrila naknadu, a nije u skladu s uvjetima za ovlaštenje misije javne službe, kao što je određeno u članku 3. stavku 2. Direktive 2009/72/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (17). |
| --- | --- |

(83)

Nekoliko strana tvrdilo je da prijavljena mjera nije u okviru usluge od općega gospodarskog interesa EU-a jer Ujedinjena Kraljevina nije jasno definirala obvezu javne usluge („PSO”) za koju bi odobrila naknadu, a nije u skladu s uvjetima za ovlaštenje misije javne službe, kao što je određeno u članku 3. stavku 2. Direktive 2009/72/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (17).

| (84) | Nekoliko strana primijetilo je da mjere potpore nisu u skladu s Altmark kriterijima, pri čemu bi proizvodnja električne energije bila standardna gospodarska aktivnost te bi se nuklearna energija trebala natjecati s drugim izvorima električne energije na liberaliziranom unutarnjem tržištu električne energije; mjeri nedostaje cilj od zajedničkoga interesa; izgleda da nema objektivnoga kriterija za opravdavanje trajanja od 35 godina; drugačije postupa prema nuklearnoj energiji i izvorima obnovljive energije; temelji se na nepoznatim parametrima te nedostaje analiza troškova i koristi. Nadalje, zbog činjenice da nuklearna energija može proizvoditi samo baznu električnu energiju bilo bi nemoguće da ona bude SGEI. Naposljetku, potencijal za prekomjernu naknadu bio bi značajan. |
| --- | --- |

(84)

Nekoliko strana primijetilo je da mjere potpore nisu u skladu s Altmark kriterijima, pri čemu bi proizvodnja električne energije bila standardna gospodarska aktivnost te bi se nuklearna energija trebala natjecati s drugim izvorima električne energije na liberaliziranom unutarnjem tržištu električne energije; mjeri nedostaje cilj od zajedničkoga interesa; izgleda da nema objektivnoga kriterija za opravdavanje trajanja od 35 godina; drugačije postupa prema nuklearnoj energiji i izvorima obnovljive energije; temelji se na nepoznatim parametrima te nedostaje analiza troškova i koristi. Nadalje, zbog činjenice da nuklearna energija može proizvoditi samo baznu električnu energiju bilo bi nemoguće da ona bude SGEI. Naposljetku, potencijal za prekomjernu naknadu bio bi značajan.

3.2.   ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O POSTOJANJU POTPORE

| (85) | Nekoliko ispitanika tvrdilo je da mjere čine državnu potporu jer uključuju bilateralne sporazume između države i društva; plaćanja su posebno usmjerena na cilj proizvodnje nuklearne energije; državni proračun izravno je uključen u plaćanja; a ugovor pruža potporu i posebne uvjete za nuklearnu energiju, koji bi premašivali svaku potporu za obnovljive izvore energije. |
| --- | --- |

(85)

Nekoliko ispitanika tvrdilo je da mjere čine državnu potporu jer uključuju bilateralne sporazume između države i društva; plaćanja su posebno usmjerena na cilj proizvodnje nuklearne energije; državni proračun izravno je uključen u plaćanja; a ugovor pruža potporu i posebne uvjete za nuklearnu energiju, koji bi premašivali svaku potporu za obnovljive izvore energije.

| (86) | Jedan je ispitanik primijetio da će prijelaz na maksimalnu gornju granicu za cijenu prijevoza otpada, od plaćanja „po jedinici”, uključivati potporu i daljnje subvencije novim nuklearnim operatorima. |
| --- | --- |

(86)

Jedan je ispitanik primijetio da će prijelaz na maksimalnu gornju granicu za cijenu prijevoza otpada, od plaćanja „po jedinici”, uključivati potporu i daljnje subvencije novim nuklearnim operatorima.

3.3.   ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O CILJEVIMA OD ZAJEDNIČKOGA INTERESA, TRŽIŠNIM NEDOSTACIMA I POTREBI ZA DRŽAVNOM INTERVENCIJOM

| (87) | Među pozitivnim odgovorima jedan je ispitanik primijetio da nuklearna energija može znatno pridonijeti proizvodnji električne energije s niskom razinom ugljika i pomoći diversifikaciji sektora proizvodnje električne energije. Također je komentirao da, iako ne može pružiti sav dodatni kapacitet koji je potreban u Ujedinjenoj Kraljevini tijekom sljedećih desetljeća, vrlo će vjerojatno imati ključnu ulogu u zamjenjivanju nuklearnoga kapaciteta koji zastarijeva i zadovoljavanju buduće potražnje. |
| --- | --- |

(87)

Među pozitivnim odgovorima jedan je ispitanik primijetio da nuklearna energija može znatno pridonijeti proizvodnji električne energije s niskom razinom ugljika i pomoći diversifikaciji sektora proizvodnje električne energije. Također je komentirao da, iako ne može pružiti sav dodatni kapacitet koji je potreban u Ujedinjenoj Kraljevini tijekom sljedećih desetljeća, vrlo će vjerojatno imati ključnu ulogu u zamjenjivanju nuklearnoga kapaciteta koji zastarijeva i zadovoljavanju buduće potražnje.

| (88) | Nekoliko je ispitanika tvrdilo da je Ujedinjena Kraljevina u drugačijem položaju od drugih država članica EU-a jer je otočna država i ima ograničen potencijal za spojne vodove. Svaka usporedba s Finskom ili Francuskom bila bi neprikladna zbog njihove znatno različite strukture tržišta i prisutnosti u tim državama članicama dugoročnih gospodarskih sporazuma kojima se podupire izgradnja nuklearnih elektrana. Nadalje, Ujedinjena Kraljevina ne bi mogla upravljati neredovitošću obnovljivih izvora energije uvozom velikih količina energije od svojih susjeda kada obnovljivi izvori ne proizvode i odbacivanjem problema uzrokovanih viškom proizvodnje onda kada proizvode. Nedostaci tržišta u Ujedinjenoj Kraljevini u pogledu bilo kojega jedinstvenog europskog tržišta električne energije stoga će uvijek biti veći nego na europskom kopnu i zahtijevat će više mjera da ih isprave. Nadalje, potpora proizvodnji nuklearne energije povećala bi diversifikaciju opskrbe energijom, čime bi se ojačala otpornost energetskoga sustava Ujedinjene Kraljevine. |
| --- | --- |

(88)

Nekoliko je ispitanika tvrdilo da je Ujedinjena Kraljevina u drugačijem položaju od drugih država članica EU-a jer je otočna država i ima ograničen potencijal za spojne vodove. Svaka usporedba s Finskom ili Francuskom bila bi neprikladna zbog njihove znatno različite strukture tržišta i prisutnosti u tim državama članicama dugoročnih gospodarskih sporazuma kojima se podupire izgradnja nuklearnih elektrana. Nadalje, Ujedinjena Kraljevina ne bi mogla upravljati neredovitošću obnovljivih izvora energije uvozom velikih količina energije od svojih susjeda kada obnovljivi izvori ne proizvode i odbacivanjem problema uzrokovanih viškom proizvodnje onda kada proizvode. Nedostaci tržišta u Ujedinjenoj Kraljevini u pogledu bilo kojega jedinstvenog europskog tržišta električne energije stoga će uvijek biti veći nego na europskom kopnu i zahtijevat će više mjera da ih isprave. Nadalje, potpora proizvodnji nuklearne energije povećala bi diversifikaciju opskrbe energijom, čime bi se ojačala otpornost energetskoga sustava Ujedinjene Kraljevine.

| (89) | Jedan je ispitanik upozorio na posebne nedostatke tržišta u pogledu nuklearne energije, posebno dugotrajnu izgradnju i vrijeme provedbe koje vodi do povrata ulaganja iznad 30 godina, nakon 2050. Osim toga, lekcije naučene iz prestanka napajanja strujom u nekim državama članicama pokazale bi da je oslanjanje na prekograničnu međusobnu povezanost ograničeno te da nijedan operator prijenosnih sustava ne može jamčiti kapacitet međusobnog povezivanja na isti način kao kapacitet unutar domaće isprepletene mreže. Državna potpora za projekt HPC mogla bi za razliku od uvođenja drugih mjera, kao što su tržište kapaciteta, manje narušavati tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(89)

Jedan je ispitanik upozorio na posebne nedostatke tržišta u pogledu nuklearne energije, posebno dugotrajnu izgradnju i vrijeme provedbe koje vodi do povrata ulaganja iznad 30 godina, nakon 2050. Osim toga, lekcije naučene iz prestanka napajanja strujom u nekim državama članicama pokazale bi da je oslanjanje na prekograničnu međusobnu povezanost ograničeno te da nijedan operator prijenosnih sustava ne može jamčiti kapacitet međusobnog povezivanja na isti način kao kapacitet unutar domaće isprepletene mreže. Državna potpora za projekt HPC mogla bi za razliku od uvođenja drugih mjera, kao što su tržište kapaciteta, manje narušavati tržišno natjecanje.

| (90) | Jedan je ispitanik tvrdio da HPC ne bi štetio cilju osiguravanja ekološke zaštite jer će njegov rad detaljno promatrati mjerodavne ustanove, kao što je Ured za regulaciju nuklearnih postrojenja. Osim toga, HPC bi zadovoljavao odredbe ekološkoga dopuštenja iz 2010. |
| --- | --- |

(90)

Jedan je ispitanik tvrdio da HPC ne bi štetio cilju osiguravanja ekološke zaštite jer će njegov rad detaljno promatrati mjerodavne ustanove, kao što je Ured za regulaciju nuklearnih postrojenja. Osim toga, HPC bi zadovoljavao odredbe ekološkoga dopuštenja iz 2010.

| (91) | Nekoliko je strana izjavilo da trenutačno postoje tehnologije za sigurno pohranjivanje nuklearnoga otpada. |
| --- | --- |

(91)

Nekoliko je strana izjavilo da trenutačno postoje tehnologije za sigurno pohranjivanje nuklearnoga otpada.

| (92) | Nekoliko je strana komentiralo da trenutačna kombinacija politika nije dovoljna za privlačenje ulaganja u nuklearnu energiju, posebno jer je cijena trgovanja emisijama ugljika preniska; donjom granicom cijene ugljika u Ujedinjenoj Kraljevini neće se cijene ugljika povisiti toliko da bi to potaknulo ulaganje u nuklearnu energiju; a sam program jamstava Ujedinjene Kraljevine nije dovoljan za podupiranje ulaganja jer ne rješava pitanje dugoročne gospodarske održivosti nuklearne energije. Naposljetku, ugljični otisak nuklearne energije bio bi sličan ugljičnom otisku energije vjetra, a znatno manji od otiska morskih obnovljivih izvora, solarne fotonaponske energije i tehnologija biomase. |
| --- | --- |

(92)

Nekoliko je strana komentiralo da trenutačna kombinacija politika nije dovoljna za privlačenje ulaganja u nuklearnu energiju, posebno jer je cijena trgovanja emisijama ugljika preniska; donjom granicom cijene ugljika u Ujedinjenoj Kraljevini neće se cijene ugljika povisiti toliko da bi to potaknulo ulaganje u nuklearnu energiju; a sam program jamstava Ujedinjene Kraljevine nije dovoljan za podupiranje ulaganja jer ne rješava pitanje dugoročne gospodarske održivosti nuklearne energije. Naposljetku, ugljični otisak nuklearne energije bio bi sličan ugljičnom otisku energije vjetra, a znatno manji od otiska morskih obnovljivih izvora, solarne fotonaponske energije i tehnologija biomase.

| (93) | Jedna je strana tvrdila da Ujedinjena Kraljevina podupire obnovljive izvore energije, ali da takve tehnologije nisu prikladne za pružanje bazne električne energije, dok bi istodobno oslanjanje na plin učinilo Ujedinjenu Kraljevinu ovisnom o fosilnim gorivima i podložnom geopolitičkom riziku. |
| --- | --- |

(93)

Jedna je strana tvrdila da Ujedinjena Kraljevina podupire obnovljive izvore energije, ali da takve tehnologije nisu prikladne za pružanje bazne električne energije, dok bi istodobno oslanjanje na plin učinilo Ujedinjenu Kraljevinu ovisnom o fosilnim gorivima i podložnom geopolitičkom riziku.

| (94) | Jedan je ispitanik tvrdio da bi Komisija trebala procijeniti neto ekološku korist HPC-a u usporedbi s trenutačnom kombinacijom izvora energije u Ujedinjenoj Kraljevini. Procijenjen prema tim kriterijima, HPC bi jasno pružio znatnu ekološku korist. |
| --- | --- |

(94)

Jedan je ispitanik tvrdio da bi Komisija trebala procijeniti neto ekološku korist HPC-a u usporedbi s trenutačnom kombinacijom izvora energije u Ujedinjenoj Kraljevini. Procijenjen prema tim kriterijima, HPC bi jasno pružio znatnu ekološku korist.

| (95) | Nekoliko strana tvrdilo je da bi države članice trebale slobodno odabrati svoju kombinaciju izvora energije te osigurati potrebne poticaje bez kojih bi učinkovita dugoročna privatna ulaganja u kapacitet proizvodnje s niskom razinom ugljika bila onemogućena. Komisija ne bi imala područje odgovornosti za utjecaj na takve odluke. Osim toga, nuklearna bi postrojenja unaprijed imala visoke kapitalne troškove i niske granične troškove poslovanja, što s nedostatkom suodnosa između troškova poslovanja i tržišnih cijena električne energije utvrđuje postojanje rizika koji se bez intervencije države ne može učinkovito prenijeti na potrošače. |
| --- | --- |

(95)

Nekoliko strana tvrdilo je da bi države članice trebale slobodno odabrati svoju kombinaciju izvora energije te osigurati potrebne poticaje bez kojih bi učinkovita dugoročna privatna ulaganja u kapacitet proizvodnje s niskom razinom ugljika bila onemogućena. Komisija ne bi imala područje odgovornosti za utjecaj na takve odluke. Osim toga, nuklearna bi postrojenja unaprijed imala visoke kapitalne troškove i niske granične troškove poslovanja, što s nedostatkom suodnosa između troškova poslovanja i tržišnih cijena električne energije utvrđuje postojanje rizika koji se bez intervencije države ne može učinkovito prenijeti na potrošače.

| (96) | Nekoliko je strana kritiziralo točku 337. u Odluci o pokretanju postupka, posebno jer u Ujedinjenoj Kraljevini nije bilo ulaganja u nova nuklearna postrojenja još od liberalizacije energetskoga tržišta prije 20 godina. Osim toga, prijetnja promjenama u vladinim politikama koje bi ostali politički rizici otežali privatnim ulagačima za takvo ulaganje. |
| --- | --- |

(96)

Nekoliko je strana kritiziralo točku 337. u Odluci o pokretanju postupka, posebno jer u Ujedinjenoj Kraljevini nije bilo ulaganja u nova nuklearna postrojenja još od liberalizacije energetskoga tržišta prije 20 godina. Osim toga, prijetnja promjenama u vladinim politikama koje bi ostali politički rizici otežali privatnim ulagačima za takvo ulaganje.

| (97) | Nekoliko strana tvrdilo je da kapitalni troškovi čine otprilike 75 % niveliranoga troška električne energije (18), u usporedbi s 10 – 15 % za proizvodnju bez sustava vezanja i skladištenja CO2. Također su napomenule da isplativost u dekarbonizaciji u okviru njezine izrade modela podrazumijeva razinu od 50 g CO2/kWh do 2030., za razliku od trenutačnih razina od otprilike 500 g CO2/kWh, što bi se postiglo s najnižim troškovima samo ako novi nuklearni kapacitet postigne znatne stope prodiranja (npr. od 11 do 18 GW). Korist od sadašnje vrijednosti nuklearnoga programa velikih razmjera bila bi 23 milijarde GBP. Također, dugoročni ugovor o nuklearnim elektranama sačuvao bi učinkovitost u otpremanju električne energije, što bi bilo mjerodavno za nuklearne i obnovljive tehnologije s obzirom na njihove niske granične troškove. |
| --- | --- |

(97)

Nekoliko strana tvrdilo je da kapitalni troškovi čine otprilike 75 % niveliranoga troška električne energije (18), u usporedbi s 10 – 15 % za proizvodnju bez sustava vezanja i skladištenja CO2. Također su napomenule da isplativost u dekarbonizaciji u okviru njezine izrade modela podrazumijeva razinu od 50 g CO2/kWh do 2030., za razliku od trenutačnih razina od otprilike 500 g CO2/kWh, što bi se postiglo s najnižim troškovima samo ako novi nuklearni kapacitet postigne znatne stope prodiranja (npr. od 11 do 18 GW). Korist od sadašnje vrijednosti nuklearnoga programa velikih razmjera bila bi 23 milijarde GBP. Također, dugoročni ugovor o nuklearnim elektranama sačuvao bi učinkovitost u otpremanju električne energije, što bi bilo mjerodavno za nuklearne i obnovljive tehnologije s obzirom na njihove niske granične troškove.

| (98) | Jedan je ispitanik izjavio da bi nepodupiranje ranoga razvoja nove tehnologije kao što je EPR dovelo do smanjenoga interesa ulagača za tu tehnologiju, unutar Ujedinjene Kraljevine i izvan nje. |
| --- | --- |

(98)

Jedan je ispitanik izjavio da bi nepodupiranje ranoga razvoja nove tehnologije kao što je EPR dovelo do smanjenoga interesa ulagača za tu tehnologiju, unutar Ujedinjene Kraljevine i izvan nje.

| (99) | Jedan je ispitanik izjavio da se Ugovor o Euratomu ne može primjenjivati neovisno o trenutačnim politikama Komisije s obzirom na to da bi članak 40. Ugovora zahtijevao da Komisija povremeno objavljuje ciljeve za nuklearnu energiju i da se ciljevi Ugovora mogu postizati samo u skladu s drugim odredbama Ugovora. |
| --- | --- |

(99)

Jedan je ispitanik izjavio da se Ugovor o Euratomu ne može primjenjivati neovisno o trenutačnim politikama Komisije s obzirom na to da bi članak 40. Ugovora zahtijevao da Komisija povremeno objavljuje ciljeve za nuklearnu energiju i da se ciljevi Ugovora mogu postizati samo u skladu s drugim odredbama Ugovora.

| (100) | Jedan je ispitanik napomenuo da je prije liberalizacije ulaganje u nuklearnu energiju bilo moguće preko projekata koji se financiraju tarifom, što je uklanjalo rizike ulaganja. |
| --- | --- |

(100)

Jedan je ispitanik napomenuo da je prije liberalizacije ulaganje u nuklearnu energiju bilo moguće preko projekata koji se financiraju tarifom, što je uklanjalo rizike ulaganja.

| (101) | Jedna je strana rekla da je izvor nuklearnoga goriva raznolik i da ima visok položaj u pogledu energetske sigurnosti. |
| --- | --- |

(101)

Jedna je strana rekla da je izvor nuklearnoga goriva raznolik i da ima visok položaj u pogledu energetske sigurnosti.

| (102) | Jedna je strana napomenula da ne bi bilo dokazanih niskougljičnih tehnologija za proizvodnju bazne energije osim nuklearnih koje su iskoristive na istim razinama kapaciteta. Osim toga, s obzirom na profil političkoga rizika diljem Europske unije, ulagači bi bili sve oprezniji pri vezanju izuzetno visokoga kapitala uz novi red proizvodnje električne energije. Naposljetku, Komisijina prognoza ulaganja u nova nuklearna postrojenja od 2027. do 2030. bila bi upitna zbog neizvjesnosti. |
| --- | --- |

(102)

Jedna je strana napomenula da ne bi bilo dokazanih niskougljičnih tehnologija za proizvodnju bazne energije osim nuklearnih koje su iskoristive na istim razinama kapaciteta. Osim toga, s obzirom na profil političkoga rizika diljem Europske unije, ulagači bi bili sve oprezniji pri vezanju izuzetno visokoga kapitala uz novi red proizvodnje električne energije. Naposljetku, Komisijina prognoza ulaganja u nova nuklearna postrojenja od 2027. do 2030. bila bi upitna zbog neizvjesnosti.

| (103) | Nekoliko strana napomenulo je da Ujedinjena Kraljevina ne bi imala mehanizam sličan modelu finskog društva Mankala (zajedničko ulaganje društava za proizvodnju energije i energetski intenzivnih industrija), u okviru kojega bi se moglo upravljati asimetrijom između rizika inicijalnih kapitalnih troškova i dugoročne trenutačne cijene električne energije. |
| --- | --- |

(103)

Nekoliko strana napomenulo je da Ujedinjena Kraljevina ne bi imala mehanizam sličan modelu finskog društva Mankala (zajedničko ulaganje društava za proizvodnju energije i energetski intenzivnih industrija), u okviru kojega bi se moglo upravljati asimetrijom između rizika inicijalnih kapitalnih troškova i dugoročne trenutačne cijene električne energije.

| (104) | Jedna je strana primijetila da bi većina obnovljivih tehnologija bila izumljena do ranih 1900-ih, zbog čega je potpora njima bila manje opravdana nego potpora nuklearnim postrojenjima na temeljima tehnološke naprednosti. |
| --- | --- |

(104)

Jedna je strana primijetila da bi većina obnovljivih tehnologija bila izumljena do ranih 1900-ih, zbog čega je potpora njima bila manje opravdana nego potpora nuklearnim postrojenjima na temeljima tehnološke naprednosti.

| (105) | Nekoliko je strana komentiralo da reaktori neće raditi barem do 2023., zbog čega elektrana neće moći riješiti izazov sigurnosti opskrbe koji je Ujedinjena Kraljevina istaknula kao opravdanje za mjere. |
| --- | --- |

(105)

Nekoliko je strana komentiralo da reaktori neće raditi barem do 2023., zbog čega elektrana neće moći riješiti izazov sigurnosti opskrbe koji je Ujedinjena Kraljevina istaknula kao opravdanje za mjere.

| (106) | Jedna je strana komentirala da nuklearna tehnologija ne pruža sigurnost opskrbe jer čini proizvodnju energije ovisnom o uvozu fisijskoga nuklearnog materijala. Još je jedna strana komentirala da je potrebno smanjiti oslanjanje na uvezena goriva kako bi se poboljšala sigurnost opskrbe. |
| --- | --- |

(106)

Jedna je strana komentirala da nuklearna tehnologija ne pruža sigurnost opskrbe jer čini proizvodnju energije ovisnom o uvozu fisijskoga nuklearnog materijala. Još je jedna strana komentirala da je potrebno smanjiti oslanjanje na uvezena goriva kako bi se poboljšala sigurnost opskrbe.

| (107) | Jedan je ispitanik komentirao da je energetska politika vlade Ujedinjene Kraljevine politički pristrana i ograničava razvoj kopnenih vjetroelektrana i solarnih elektrana. |
| --- | --- |

(107)

Jedan je ispitanik komentirao da je energetska politika vlade Ujedinjene Kraljevine politički pristrana i ograničava razvoj kopnenih vjetroelektrana i solarnih elektrana.

| (108) | Nekoliko je ispitanika komentiralo da nuklearna tehnologija pogoršava sigurnost opskrbe – jer joj nedostaje fleksibilnost potrebna za uravnoteživanje opskrbe i potražnje na mreži – zbog neplaniranih nedostataka, smanjenih stopa kapaciteta ili rutinskoga održavanja. Nuklearne elektrane također bi bile povezane s nepredvidivim šokovima koji zahtijevaju mnogo potpore, za razliku od promjenjivosti vjetra, koji se opisuje kao uvelike predvidiv. Naposljetku, na temelju istraživanja koje je pokazalo da nuklearni ciklus proizvodi od 9 do 25 puta više CO2 nego snaga vjetra, za iste su ispitanike nuklearne elektrane također slab način smanjenja emisija. |
| --- | --- |

(108)

Nekoliko je ispitanika komentiralo da nuklearna tehnologija pogoršava sigurnost opskrbe – jer joj nedostaje fleksibilnost potrebna za uravnoteživanje opskrbe i potražnje na mreži – zbog neplaniranih nedostataka, smanjenih stopa kapaciteta ili rutinskoga održavanja. Nuklearne elektrane također bi bile povezane s nepredvidivim šokovima koji zahtijevaju mnogo potpore, za razliku od promjenjivosti vjetra, koji se opisuje kao uvelike predvidiv. Naposljetku, na temelju istraživanja koje je pokazalo da nuklearni ciklus proizvodi od 9 do 25 puta više CO2 nego snaga vjetra, za iste su ispitanike nuklearne elektrane također slab način smanjenja emisija.

| (109) | Nekoliko je ispitanika na temelju komparativne statistike primijetilo neznatnost doprinosa nuklearne tehnologije dekarbonizaciji. |
| --- | --- |

(109)

Nekoliko je ispitanika na temelju komparativne statistike primijetilo neznatnost doprinosa nuklearne tehnologije dekarbonizaciji.

| (110) | Nekoliko je strana primijetilo da mjera ne bi pružila nikakvu energetsku sigurnost jer ne bi dovoljno brzo zamijenila kapacitet koji stari i bila bi ovisna o rezervama uranija, kojega bi moglo nestati. |
| --- | --- |

(110)

Nekoliko je strana primijetilo da mjera ne bi pružila nikakvu energetsku sigurnost jer ne bi dovoljno brzo zamijenila kapacitet koji stari i bila bi ovisna o rezervama uranija, kojega bi moglo nestati.

| (111) | Nekoliko je ispitanika tvrdilo da bi subvencije dovele do isključivanja drugih, inovativnijih i ekološki manje štetnih proizvodnih tehnologija te da nisu opravdane i nisu u skladu s načelom „zagađivač plaća”. Buduće bi generacije snosile troškove koji proizlaze iz dugoročne mjere. |
| --- | --- |

(111)

Nekoliko je ispitanika tvrdilo da bi subvencije dovele do isključivanja drugih, inovativnijih i ekološki manje štetnih proizvodnih tehnologija te da nisu opravdane i nisu u skladu s načelom „zagađivač plaća”. Buduće bi generacije snosile troškove koji proizlaze iz dugoročne mjere.

| (112) | Nekoliko je ispitanika željelo istaknuti da bi niz država članica, a posebno Njemačka, Austrija, Irska, Italija i druge, bio protiv nuklearne energije, a druge države članice, kao što su Portugal, Danska, Estonija ili Grčka, ne bi htjele nuklearnu energiju te stoga ne bi bilo zajedničkoga cilja u odnosu na nuklearnu energiju. |
| --- | --- |

(112)

Nekoliko je ispitanika željelo istaknuti da bi niz država članica, a posebno Njemačka, Austrija, Irska, Italija i druge, bio protiv nuklearne energije, a druge države članice, kao što su Portugal, Danska, Estonija ili Grčka, ne bi htjele nuklearnu energiju te stoga ne bi bilo zajedničkoga cilja u odnosu na nuklearnu energiju.

| (113) | Nekoliko je ispitanika primijetilo da se tehnologiju kojoj su potrebne subvencije tijekom 60 godina i koja je izuzeta iz svih izravnih i neizravnih troškova koje uključuje, kao i zahtijevanje 35-godišnjega zajamčenog ugovora, ne može smatrati održivom. |
| --- | --- |

(113)

Nekoliko je ispitanika primijetilo da se tehnologiju kojoj su potrebne subvencije tijekom 60 godina i koja je izuzeta iz svih izravnih i neizravnih troškova koje uključuje, kao i zahtijevanje 35-godišnjega zajamčenog ugovora, ne može smatrati održivom.

| (114) | Jedna je strana tvrdila da nema zadovoljavajućeg načina kojim bi se riješilo pitanje potrebe za odlaganjem radioaktivnoga otpada. |
| --- | --- |

(114)

Jedna je strana tvrdila da nema zadovoljavajućeg načina kojim bi se riješilo pitanje potrebe za odlaganjem radioaktivnoga otpada.

| (115) | Jedan je ispitanik napomenuo da Ujedinjena Kraljevina prekomjerno daje prednost novoj nuklearnoj energiji dopuštajući mnoge nesigurnosti u vezi s odlaganjem i pružanjem sigurnosti ulagačima. |
| --- | --- |

(115)

Jedan je ispitanik napomenuo da Ujedinjena Kraljevina prekomjerno daje prednost novoj nuklearnoj energiji dopuštajući mnoge nesigurnosti u vezi s odlaganjem i pružanjem sigurnosti ulagačima.

| (116) | Nekoliko je ispitanika kritiziralo procjenu rizika koju je obavila Ujedinjena Kraljevina, tvrdeći da nije uspjela zamisliti ili obuhvatiti niz neočekivanih nesreća „izvan osnove dizajna” koje su se dogodile u Fukushimi te druge velike nesreće. Također su kritizirali tvrdnje da zbog najgore, razumno predvidive nesreće/incidenta u HPC-u (uključujući terorističke napade) najveća stopa otpuštanja pri kojem se zaobilazi zaštitna zgrada ne bi premašivala 0,03 % inventara jezgre reaktora dnevno. |
| --- | --- |

(116)

Nekoliko je ispitanika kritiziralo procjenu rizika koju je obavila Ujedinjena Kraljevina, tvrdeći da nije uspjela zamisliti ili obuhvatiti niz neočekivanih nesreća „izvan osnove dizajna” koje su se dogodile u Fukushimi te druge velike nesreće. Također su kritizirali tvrdnje da zbog najgore, razumno predvidive nesreće/incidenta u HPC-u (uključujući terorističke napade) najveća stopa otpuštanja pri kojem se zaobilazi zaštitna zgrada ne bi premašivala 0,03 % inventara jezgre reaktora dnevno.

| (117) | Nekoliko je ispitanika napomenulo da je nejasno je li Ujedinjena Kraljevina uzela u obzir razvoj novih tehnologija koje poboljšavaju fleksibilnost energetske mreže (npr. dinamično određivanje cijene, ugovore za upravljani teret ili ograničivač dinamičkog opterećenja u industriji, agregaciju usluga i optimizaciju potražnje kućanstava). |
| --- | --- |

(117)

Nekoliko je ispitanika napomenulo da je nejasno je li Ujedinjena Kraljevina uzela u obzir razvoj novih tehnologija koje poboljšavaju fleksibilnost energetske mreže (npr. dinamično određivanje cijene, ugovore za upravljani teret ili ograničivač dinamičkog opterećenja u industriji, agregaciju usluga i optimizaciju potražnje kućanstava).

| (118) | Jedan je ispitanik kritizirao važnost koju Ujedinjena Kraljevina pridaje proizvodnji bazne električne energije, s obzirom na promjene koje se događaju u energetskom sektoru, što bi dovelo u pitanje hoće li do srednjih 2020-ih bazna energija i dalje biti mjerodavna kao što je sada. Osobito bi fleksibilnost sustava postala sve važnija. |
| --- | --- |

(118)

Jedan je ispitanik kritizirao važnost koju Ujedinjena Kraljevina pridaje proizvodnji bazne električne energije, s obzirom na promjene koje se događaju u energetskom sektoru, što bi dovelo u pitanje hoće li do srednjih 2020-ih bazna energija i dalje biti mjerodavna kao što je sada. Osobito bi fleksibilnost sustava postala sve važnija.

| (119) | Nekoliko je strana primijetilo da HPC ne bi bio prva takva („FOAK”) elektrana, nego peta ili šesta, zajedno s elektranama u Finskoj i Francuskoj te još dvjema koje su izgrađene u Kini. Nadalje, slični su reaktori u Finskoj i Francuskoj naručeni bez dodjeljivanja državne potpore. |
| --- | --- |

(119)

Nekoliko je strana primijetilo da HPC ne bi bio prva takva („FOAK”) elektrana, nego peta ili šesta, zajedno s elektranama u Finskoj i Francuskoj te još dvjema koje su izgrađene u Kini. Nadalje, slični su reaktori u Finskoj i Francuskoj naručeni bez dodjeljivanja državne potpore.

| (120) | Jedna je strana tvrdila je da bi solarna industrija imala sposobnost dostavljanja iste količine električne energije svake godine onoliko koliko se očekuje da će je proizvesti HPC i sa sličnim troškom te da bi proizvodnja iz energije vjetra na moru mogla biti jeftinija od nuklearne proizvodnje prije 2020. ili nedugo nakon toga. |
| --- | --- |

(120)

Jedna je strana tvrdila je da bi solarna industrija imala sposobnost dostavljanja iste količine električne energije svake godine onoliko koliko se očekuje da će je proizvesti HPC i sa sličnim troškom te da bi proizvodnja iz energije vjetra na moru mogla biti jeftinija od nuklearne proizvodnje prije 2020. ili nedugo nakon toga.

| (121) | Jedna je strana tvrdila da bi brojke vlade Ujedinjene Kraljevine pokazale da nova nuklearna elektrana nije nužna, suprotno nizu dokumenata i govora koji bi netočno tvrdili da se potražnja električne energije može udvostručiti ili čak utrostručiti prema vladinu istraživanju u vezi s dugoročnom potražnjom električne energije i potrebama za kapacitetom do 2025. |
| --- | --- |

(121)

Jedna je strana tvrdila da bi brojke vlade Ujedinjene Kraljevine pokazale da nova nuklearna elektrana nije nužna, suprotno nizu dokumenata i govora koji bi netočno tvrdili da se potražnja električne energije može udvostručiti ili čak utrostručiti prema vladinu istraživanju u vezi s dugoročnom potražnjom električne energije i potrebama za kapacitetom do 2025.

3.4.   ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O PRIMJERENOSTI I POTICAJNOM UČINKU MJERA

| (122) | Među pozitivnim odgovorima nekoliko je ispitanika napomenulo da nuklearna energija može značajno pridonijeti proizvodnji električne energije s niskom razinom ugljika i pomoći diversifikaciji sektora proizvodnje električne energije. Također su komentirali da, iako ne može pružiti sav dodatni kapacitet potreban u Ujedinjenoj Kraljevini tijekom sljedećih desetljeća, vrlo će vjerojatno igrati ključnu ulogu u zamjenjivanju nuklearnoga kapaciteta koji stari i zadovoljavanju buduće potražnje. |
| --- | --- |

(122)

Među pozitivnim odgovorima nekoliko je ispitanika napomenulo da nuklearna energija može značajno pridonijeti proizvodnji električne energije s niskom razinom ugljika i pomoći diversifikaciji sektora proizvodnje električne energije. Također su komentirali da, iako ne može pružiti sav dodatni kapacitet potreban u Ujedinjenoj Kraljevini tijekom sljedećih desetljeća, vrlo će vjerojatno igrati ključnu ulogu u zamjenjivanju nuklearnoga kapaciteta koji stari i zadovoljavanju buduće potražnje.

| (123) | Nekoliko je ispitanika tvrdilo da bi se bez državne intervencije privatna ulaganja usredotočila samo na kratkoročne povrate, zbog čega bi nova nuklearna postrojenja bila nemoguća. |
| --- | --- |

(123)

Nekoliko je ispitanika tvrdilo da bi se bez državne intervencije privatna ulaganja usredotočila samo na kratkoročne povrate, zbog čega bi nova nuklearna postrojenja bila nemoguća.

| (124) | Jedan je ispitanik tvrdio da bez potpore operatori ne bi imali poticaj za ulaganje u nove nuklearne elektrane i da bi uspješno ostvarenje prvog projekta znatno smanjilo troškove novih projekata. Također je napomenuo da se reaktori treće generacije ne mogu usporediti s postojećim elektranama te da bez dugoročnoga vremenskog razdoblja stabilnosti cijena ne bi bila moguća privatna ulaganja u nuklearnu energiju. |
| --- | --- |

(124)

Jedan je ispitanik tvrdio da bez potpore operatori ne bi imali poticaj za ulaganje u nove nuklearne elektrane i da bi uspješno ostvarenje prvog projekta znatno smanjilo troškove novih projekata. Također je napomenuo da se reaktori treće generacije ne mogu usporediti s postojećim elektranama te da bez dugoročnoga vremenskog razdoblja stabilnosti cijena ne bi bila moguća privatna ulaganja u nuklearnu energiju.

| (125) | Nekoliko je ispitanika tvrdilo da bi program Ujedinjene Kraljevine za izgradnju novih nuklearnih elektrana rezultirao znatnim prednostima zapošljavanja u Ujedinjenoj Kraljevini i Europi. |
| --- | --- |

(125)

Nekoliko je ispitanika tvrdilo da bi program Ujedinjene Kraljevine za izgradnju novih nuklearnih elektrana rezultirao znatnim prednostima zapošljavanja u Ujedinjenoj Kraljevini i Europi.

| (126) | Nekoliko je ispitanika primijetilo da bi potpora omogućila visokospecijaliziranu, kvalificiranu radnu snagu za održavanje vještina i razvijanje novih tehnika, nečega što bi također bilo ključno za razgradnju nuklearnih reaktora koji sada rade. Također su komentirali pozitivan učinak koji bi potpora imala na operatore u lancu opskrbe. |
| --- | --- |

(126)

Nekoliko je ispitanika primijetilo da bi potpora omogućila visokospecijaliziranu, kvalificiranu radnu snagu za održavanje vještina i razvijanje novih tehnika, nečega što bi također bilo ključno za razgradnju nuklearnih reaktora koji sada rade. Također su komentirali pozitivan učinak koji bi potpora imala na operatore u lancu opskrbe.

| (127) | Nekoliko je ispitanika istaknulo da bi poduzeća Ujedinjene Kraljevine bila na strani raznolike kombinacije izvora energije te da bi posebno podupirali nuklearnu energiju, energiju vjetra i vode. Program Ujedinjene Kraljevine donio bi stabilniju investicijsku klimu za poduzeća, a posebno za velike korisnike električne energije. |
| --- | --- |

(127)

Nekoliko je ispitanika istaknulo da bi poduzeća Ujedinjene Kraljevine bila na strani raznolike kombinacije izvora energije te da bi posebno podupirali nuklearnu energiju, energiju vjetra i vode. Program Ujedinjene Kraljevine donio bi stabilniju investicijsku klimu za poduzeća, a posebno za velike korisnike električne energije.

| (128) | Nekoliko ispitanika primijetilo je da predloženi mehanizam, za razliku od sustava zelenog certifikata koji se trenutačno upotrebljava isključivo za obnovljive izvore energije, ima prednost ograničavanja prekomjerne naknade. |
| --- | --- |

(128)

Nekoliko ispitanika primijetilo je da predloženi mehanizam, za razliku od sustava zelenog certifikata koji se trenutačno upotrebljava isključivo za obnovljive izvore energije, ima prednost ograničavanja prekomjerne naknade.

| (129) | Nekoliko je strana primijetilo da država ima obvezu poticanja odluka ulagača o diversifikaciji jer liberalizirana tržišta ne mogu internalizirati korist od sigurnosti opskrbe države članice. |
| --- | --- |

(129)

Nekoliko je strana primijetilo da država ima obvezu poticanja odluka ulagača o diversifikaciji jer liberalizirana tržišta ne mogu internalizirati korist od sigurnosti opskrbe države članice.

| (130) | Jedna je strana kritizirala mišljenje Komisije da Ugovori za razliku uklanjaju većinu tržišnih rizika jer su zajamčene tarife u širokoj uporabi u mnogim državama članicama radi podupiranja obnovljivih izvora energije te ne bi bilo razloga za drugačije postupanje prema nuklearnoj energiji. |
| --- | --- |

(130)

Jedna je strana kritizirala mišljenje Komisije da Ugovori za razliku uklanjaju većinu tržišnih rizika jer su zajamčene tarife u širokoj uporabi u mnogim državama članicama radi podupiranja obnovljivih izvora energije te ne bi bilo razloga za drugačije postupanje prema nuklearnoj energiji.

| (131) | Nekoliko ispitanika tvrdilo je da nuklearna tehnologija ne bi bila ekološki prihvatljiva ni obnovljiva, nego ograničena, te da bi bila vrlo skupa unatoč tome što je to razvijena tehnologija bez učinka učenja. |
| --- | --- |

(131)

Nekoliko ispitanika tvrdilo je da nuklearna tehnologija ne bi bila ekološki prihvatljiva ni obnovljiva, nego ograničena, te da bi bila vrlo skupa unatoč tome što je to razvijena tehnologija bez učinka učenja.

3.5.   ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O RAZMJERNOSTI MJERA

| (132) | Jedna je strana komentirala da mehanizam Ugovora za razliku ublažava rizik, istodobno izlažući društvo NNBG temeljnom riziku, i sprečava prekomjernu naknadu jer se plaćanja provode samo kad je referentna cijena niža od izvršne cijene. Osim toga, sporazum o podjeli dobiti temeljnoga kapitala ograničio bi prekomjernu naknadu te se društvu NNBG ne bi jamčila fiksna razina prihoda ili dobiti. Naposljetku, Ugovor za razliku stabilizirao bi cijene, što bi dovelo do bolje investicijske klime. |
| --- | --- |

(132)

Jedna je strana komentirala da mehanizam Ugovora za razliku ublažava rizik, istodobno izlažući društvo NNBG temeljnom riziku, i sprečava prekomjernu naknadu jer se plaćanja provode samo kad je referentna cijena niža od izvršne cijene. Osim toga, sporazum o podjeli dobiti temeljnoga kapitala ograničio bi prekomjernu naknadu te se društvu NNBG ne bi jamčila fiksna razina prihoda ili dobiti. Naposljetku, Ugovor za razliku stabilizirao bi cijene, što bi dovelo do bolje investicijske klime.

| (133) | Nekoliko je strana tvrdilo da bi se izvršna cijena trebala usporediti s cijenom drugih niskougljičnih tehnologija, a ne s troškovima elektrana na plin, te da se trebaju razmatrati buduće razine cijena, a ne one trenutačne. |
| --- | --- |

(133)

Nekoliko je strana tvrdilo da bi se izvršna cijena trebala usporediti s cijenom drugih niskougljičnih tehnologija, a ne s troškovima elektrana na plin, te da se trebaju razmatrati buduće razine cijena, a ne one trenutačne.

| (134) | Nekoliko strana komentiralo je da bi Ugovor za razliku za HPC trajao 35 godina, dok ugovori za obnovljive izvore energije traju kraće i obično ne dulje od 15 godina. Međutim, nuklearna elektrana radila bi 60 godina, a obnovljive instalacije rade 20 – 25 godina, što bi rezultiralo nižim udjelom subvencije u vijeku trajanja opreme. Ugovori za razliku zaštitili bi Ujedinjenu Kraljevinu od plaćanja većih troškova izgradnje. |
| --- | --- |

(134)

Nekoliko strana komentiralo je da bi Ugovor za razliku za HPC trajao 35 godina, dok ugovori za obnovljive izvore energije traju kraće i obično ne dulje od 15 godina. Međutim, nuklearna elektrana radila bi 60 godina, a obnovljive instalacije rade 20 – 25 godina, što bi rezultiralo nižim udjelom subvencije u vijeku trajanja opreme. Ugovori za razliku zaštitili bi Ujedinjenu Kraljevinu od plaćanja većih troškova izgradnje.

| (135) | Jedna je strana ponudila procjenu troškova kojom se predlaže da će se opseg troškova znatno smanjiti nakon prve elektrane, na 60 – 75 GBP/MWh do 2030. Također je tvrdila da bi se izvršna cijena prijavljene mjere smanjila u okvire raspona koji se predlaže njezinom analizom, tj. 85 – 100 GBP/MWh. |
| --- | --- |

(135)

Jedna je strana ponudila procjenu troškova kojom se predlaže da će se opseg troškova znatno smanjiti nakon prve elektrane, na 60 – 75 GBP/MWh do 2030. Također je tvrdila da bi se izvršna cijena prijavljene mjere smanjila u okvire raspona koji se predlaže njezinom analizom, tj. 85 – 100 GBP/MWh.

| (136) | Nekoliko je strana ustvrdilo da se samo mali broj tehnologija, od kojih nijedna ne može osigurati znatne količine električne energije u budućnosti, trenutačno smatra jeftinijima. |
| --- | --- |

(136)

Nekoliko je strana ustvrdilo da se samo mali broj tehnologija, od kojih nijedna ne može osigurati znatne količine električne energije u budućnosti, trenutačno smatra jeftinijima.

| (137) | Nekoliko je strana primijetilo da bi, kad se uzmu u obzir potpuni troškovi sustava obnovljivih izvora energije, nuklearna energija bila mnogo jeftinija opcija po izvršnoj cijeni koju je prijavila Ujedinjena Kraljevina. |
| --- | --- |

(137)

Nekoliko je strana primijetilo da bi, kad se uzmu u obzir potpuni troškovi sustava obnovljivih izvora energije, nuklearna energija bila mnogo jeftinija opcija po izvršnoj cijeni koju je prijavila Ujedinjena Kraljevina.

| (138) | Jedna je strana tvrdila da bi odluka Komisije da se nuklearni projekti moraju isključiti iz korištenja mehanizmima vrste Ugovora za razliku mogla imati značajne potencijalne učinke na sposobnost Uprave za razgradnju nuklearnih elektrana (NDA) da riješi pitanje civilnog plutonija Ujedinjene Kraljevine. Također je izjavila da je zahvaljujući vladi Ujedinjene Kraljevine opterećenje poreznih obveznika za troškove povezane s otpadom minimalno/neznatno. |
| --- | --- |

(138)

Jedna je strana tvrdila da bi odluka Komisije da se nuklearni projekti moraju isključiti iz korištenja mehanizmima vrste Ugovora za razliku mogla imati značajne potencijalne učinke na sposobnost Uprave za razgradnju nuklearnih elektrana (NDA) da riješi pitanje civilnog plutonija Ujedinjene Kraljevine. Također je izjavila da je zahvaljujući vladi Ujedinjene Kraljevine opterećenje poreznih obveznika za troškove povezane s otpadom minimalno/neznatno.

| (139) | Nekoliko ispitanika komentiralo je da potpora ulaganjima nije oduzeta od potpore za funkcioniranje. |
| --- | --- |

(139)

Nekoliko ispitanika komentiralo je da potpora ulaganjima nije oduzeta od potpore za funkcioniranje.

| (140) | Jedan je ispitanik komentirao da svi sporazumi i sve njihove izmjene koje utječu na financiranje ili praktični sporazumi koji se odnose na razgradnju, upravljanje otpadom i potrošenim gorivom te njihovo zbrinjavanje moraju biti dostupni za informiranje javnosti i parlamentarno promatranje. Također je komentirao da ključne informacije o modelu obračuna troškova još nisu javne. |
| --- | --- |

(140)

Jedan je ispitanik komentirao da svi sporazumi i sve njihove izmjene koje utječu na financiranje ili praktični sporazumi koji se odnose na razgradnju, upravljanje otpadom i potrošenim gorivom te njihovo zbrinjavanje moraju biti dostupni za informiranje javnosti i parlamentarno promatranje. Također je komentirao da ključne informacije o modelu obračuna troškova još nisu javne.

| (141) | Nekoliko strana izrazilo je zabrinutost da Ujedinjena Kraljevina možda dodjeljuje dodatnu potporu društvu NNBG, uključujući u obliku sustava kojim se ograničuje odgovornost nuklearnih operatora. Neke su strane također smatrale da bi tehnologije koje su alternativa nuklearnoj snosile punu odgovornost, dok bi se na nuklearnu tehnologiju primjenjivao sustav ograničene odgovornosti. |
| --- | --- |

(141)

Nekoliko strana izrazilo je zabrinutost da Ujedinjena Kraljevina možda dodjeljuje dodatnu potporu društvu NNBG, uključujući u obliku sustava kojim se ograničuje odgovornost nuklearnih operatora. Neke su strane također smatrale da bi tehnologije koje su alternativa nuklearnoj snosile punu odgovornost, dok bi se na nuklearnu tehnologiju primjenjivao sustav ograničene odgovornosti.

| (142) | Još jedna vrsta potpore koja je bila označena kao da je potencijalno isključena iz prijavljene potpore bilo bi podcjenjivanje troška upravljanja i zbrinjavanja nuklearnog otpada prema ugovoru o prijevozu otpada kojim Ujedinjena Kraljevina namjerava obvezati nove nuklearne operatore. Na sličan su način neke strane komentirale da bi navodni nedostatak cjelovitog izvještaja troškova stavljanja izvan pogona prekršio načelo „zagađivač plaća”. |
| --- | --- |

(142)

Još jedna vrsta potpore koja je bila označena kao da je potencijalno isključena iz prijavljene potpore bilo bi podcjenjivanje troška upravljanja i zbrinjavanja nuklearnog otpada prema ugovoru o prijevozu otpada kojim Ujedinjena Kraljevina namjerava obvezati nove nuklearne operatore. Na sličan su način neke strane komentirale da bi navodni nedostatak cjelovitog izvještaja troškova stavljanja izvan pogona prekršio načelo „zagađivač plaća”.

| (143) | Jedan je ispitanik izrazio zabrinutost zbog mogućih prekoračenja troškova, na temelju iskustva s modelima europskoga tlačnog reaktora („EPR”) u Finskoj i Francuskoj. |
| --- | --- |

(143)

Jedan je ispitanik izrazio zabrinutost zbog mogućih prekoračenja troškova, na temelju iskustva s modelima europskoga tlačnog reaktora („EPR”) u Finskoj i Francuskoj.

| (144) | Financijska potpora postojećim nuklearnim operatorima u Ujedinjenoj Kraljevini već bi bila pružena pomoću niza financijskih instrumenata, uključujući ograničenja odgovornosti, preuzimanje komercijalnih rizika, subvencije za troškove zbrinjavanja nuklearnog otpada i subvencije troškova sprječavanja terorizma. |
| --- | --- |

(144)

Financijska potpora postojećim nuklearnim operatorima u Ujedinjenoj Kraljevini već bi bila pružena pomoću niza financijskih instrumenata, uključujući ograničenja odgovornosti, preuzimanje komercijalnih rizika, subvencije za troškove zbrinjavanja nuklearnog otpada i subvencije troškova sprječavanja terorizma.

| (145) | Nekoliko je strana komentiralo da će potpora dovesti do prijenosa ekonomskog rizika s poduzetnika na porezne obveznike i vezanosti koja će povećati cijene energije tijekom sljedećih 35 godina. |
| --- | --- |

(145)

Nekoliko je strana komentiralo da će potpora dovesti do prijenosa ekonomskog rizika s poduzetnika na porezne obveznike i vezanosti koja će povećati cijene energije tijekom sljedećih 35 godina.

| (146) | Nekoliko je strana tvrdilo da je izvršna cijena previsoka, a HPC najskuplja elektrana ikad izgrađena. Narušavanja bi uzrokovala dodatne troškove. |
| --- | --- |

(146)

Nekoliko je strana tvrdilo da je izvršna cijena previsoka, a HPC najskuplja elektrana ikad izgrađena. Narušavanja bi uzrokovala dodatne troškove.

| (147) | Jedna je strana komentirala da razmjernost procjene ne može biti odlučujuća dok se potpuno ne prijave podjela dobiti i odredbe ponovnog otvaranja pregovora o troškovima. |
| --- | --- |

(147)

Jedna je strana komentirala da razmjernost procjene ne može biti odlučujuća dok se potpuno ne prijave podjela dobiti i odredbe ponovnog otvaranja pregovora o troškovima.

| (148) | Jedna je strana izjavila da bi izvršna cijena bila veća od cijene koju Njemačka plaća za svoju energiju vjetra na kopnu. |
| --- | --- |

(148)

Jedna je strana izjavila da bi izvršna cijena bila veća od cijene koju Njemačka plaća za svoju energiju vjetra na kopnu.

| (149) | Jedna je strana komentirala da bi bilo pošteno pretpostaviti da nema razumnoga očekivanja da bi se troškovi EPR-a znatno smanjili ako bi imali potporu te da spomenuti reaktor ne zadovoljava uvjete da ga se smatra tehnologijom u nastajanju. |
| --- | --- |

(149)

Jedna je strana komentirala da bi bilo pošteno pretpostaviti da nema razumnoga očekivanja da bi se troškovi EPR-a znatno smanjili ako bi imali potporu te da spomenuti reaktor ne zadovoljava uvjete da ga se smatra tehnologijom u nastajanju.

| (150) | Nekoliko je strana tvrdilo da se nekoliko tehnologija obnovljive energije u nastajanju može pokazati mnogo isplativijima od HPC-a te da se nedavnim izvješćem foruma Carbon Connect (19) procjenjuje da bi povrati društvu EDF i drugim ulagačima u HPC bili mnogo viši nego za druge projekte, s očekivanim povratima temeljnoga kapitala od otprilike 19 – 21 %, viši od očekivanih povrata temeljnoga kapitala u projektima inicijative privatnog financiranja. Također, ako bi se uzeo u obzir trošak potpunoga osiguranja od nuklearnih katastrofa, gospodarski argumenti u prilog nuklearnoj energiji znatno bi oslabjeli u usporedbi s drugim izvorima s niskom razinom ugljika. Naposljetku, nedavno izvješće Odbora za javne financije Donjega doma Ujedinjene Kraljevine i britanske Uprave za razgradnju nuklearnih elektrana uputilo bi na troškove nuklearnoga naslijeđa od preko 2,5 milijardi GBP godišnje ili 42 % ukupnoga proračuna ministarstva za energetiku i klimatske promjene (DECC). |
| --- | --- |

(150)

Nekoliko je strana tvrdilo da se nekoliko tehnologija obnovljive energije u nastajanju može pokazati mnogo isplativijima od HPC-a te da se nedavnim izvješćem foruma Carbon Connect (19) procjenjuje da bi povrati društvu EDF i drugim ulagačima u HPC bili mnogo viši nego za druge projekte, s očekivanim povratima temeljnoga kapitala od otprilike 19 – 21 %, viši od očekivanih povrata temeljnoga kapitala u projektima inicijative privatnog financiranja. Također, ako bi se uzeo u obzir trošak potpunoga osiguranja od nuklearnih katastrofa, gospodarski argumenti u prilog nuklearnoj energiji znatno bi oslabjeli u usporedbi s drugim izvorima s niskom razinom ugljika. Naposljetku, nedavno izvješće Odbora za javne financije Donjega doma Ujedinjene Kraljevine i britanske Uprave za razgradnju nuklearnih elektrana uputilo bi na troškove nuklearnoga naslijeđa od preko 2,5 milijardi GBP godišnje ili 42 % ukupnoga proračuna ministarstva za energetiku i klimatske promjene (DECC).

| (151) | Nekoliko strana tvrdilo je da je postojala opravdana sumnja u prekomjernu naknadu. |
| --- | --- |

(151)

Nekoliko strana tvrdilo je da je postojala opravdana sumnja u prekomjernu naknadu.

| (152) | Jedna je strana izračunala da ako bi se izvršna cijena tijekom 35 godina pretvorila u jednakovrijednu 15-godišnju izvršnu cijenu, iznosila bi približno 117 GBP/MWh u realnom iskazu iz 2012. ili bi bila za 20 % veća od cijene kopnenih vjetroelektrana te 10 – 15 % veća od cijene prerade biomase. Također, može se pretpostaviti da bi se troškovi vjetroelektrana dodatno smanjili do 2023. zbog povećanih razina uporabe, čineći razliku još primjetnijom. |
| --- | --- |

(152)

Jedna je strana izračunala da ako bi se izvršna cijena tijekom 35 godina pretvorila u jednakovrijednu 15-godišnju izvršnu cijenu, iznosila bi približno 117 GBP/MWh u realnom iskazu iz 2012. ili bi bila za 20 % veća od cijene kopnenih vjetroelektrana te 10 – 15 % veća od cijene prerade biomase. Također, može se pretpostaviti da bi se troškovi vjetroelektrana dodatno smanjili do 2023. zbog povećanih razina uporabe, čineći razliku još primjetnijom.

| (153) | Nekoliko je strana komentiralo da će se cijene alternativnih tehnologija, a posebno obnovljivih izvora energije, ubuduće vjerojatno smanjiti, što će dovesti do odgovarajuće prekomjerne naknade projektu HPC. |
| --- | --- |

(153)

Nekoliko je strana komentiralo da će se cijene alternativnih tehnologija, a posebno obnovljivih izvora energije, ubuduće vjerojatno smanjiti, što će dovesti do odgovarajuće prekomjerne naknade projektu HPC.

| (154) | Jedna je strana izjavila da Ujedinjena Kraljevina ne bi izašla na tržište tražeći jednakovrijedan kapacitet ili proizvodnju za isto vremensko razdoblje. U Francuskoj i Finskoj cijene nuklearno proizvedene električne energije iznose 45 – 50 EUR/MWh. Izvješća financijskih analitičara pokazala bi da bi EDF imao godišnju stopu povrata temeljnoga kapitala 25 – 35 %. Naposljetku, zbog Ugovora za razliku nuklearna bi postrojenja lakše postigla referentnu cijenu nego obnovljivi izvori energije, a kombinacija donje granice cijene ugljika i tržišta kapaciteta poduprla bi ulaganje u nova nuklearna postrojenja. |
| --- | --- |

(154)

Jedna je strana izjavila da Ujedinjena Kraljevina ne bi izašla na tržište tražeći jednakovrijedan kapacitet ili proizvodnju za isto vremensko razdoblje. U Francuskoj i Finskoj cijene nuklearno proizvedene električne energije iznose 45 – 50 EUR/MWh. Izvješća financijskih analitičara pokazala bi da bi EDF imao godišnju stopu povrata temeljnoga kapitala 25 – 35 %. Naposljetku, zbog Ugovora za razliku nuklearna bi postrojenja lakše postigla referentnu cijenu nego obnovljivi izvori energije, a kombinacija donje granice cijene ugljika i tržišta kapaciteta poduprla bi ulaganje u nova nuklearna postrojenja.

3.6.   ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O MOGUĆIM NARUŠAVANJIMA TRŽIŠNOGA NATJECANJA I TRGOVINE MEĐU DRŽAVAMA ČLANICAMA

| (155) | Među pozitivnim odgovorima nekoliko je strana tvrdilo da mjera ne bi imala znatan učinak na tržišno natjecanje ili trgovinu među državama članicama jer ne bi znatno utjecala na dobrobit potrošača i ne bi dovela do povećanja maloprodajnih cijena. Osim toga, društvo NNBG bilo bi izloženo tržišnim silama i poticajima radi natjecanja na tržištu veleprodaje električne energije. |
| --- | --- |

(155)

Među pozitivnim odgovorima nekoliko je strana tvrdilo da mjera ne bi imala znatan učinak na tržišno natjecanje ili trgovinu među državama članicama jer ne bi znatno utjecala na dobrobit potrošača i ne bi dovela do povećanja maloprodajnih cijena. Osim toga, društvo NNBG bilo bi izloženo tržišnim silama i poticajima radi natjecanja na tržištu veleprodaje električne energije.

| (156) | Nekoliko je strana tvrdilo da je potrebno uspostaviti jednake uvjete između svih niskougljičnih tehnologija pa bi stoga subvencije za nova nuklearna postrojenja bile u skladu s trenutačnim politikama potpore za obnovljive izvore energije. Nekoliko je strana tvrdilo da je potrebno sačuvati tehnološku neutralnost pa se stoga ne smije diskriminirati nuklearnu tehnologiju. |
| --- | --- |

(156)

Nekoliko je strana tvrdilo da je potrebno uspostaviti jednake uvjete između svih niskougljičnih tehnologija pa bi stoga subvencije za nova nuklearna postrojenja bile u skladu s trenutačnim politikama potpore za obnovljive izvore energije. Nekoliko je strana tvrdilo da je potrebno sačuvati tehnološku neutralnost pa se stoga ne smije diskriminirati nuklearnu tehnologiju.

| (157) | Nekoliko je strana primijetilo da mjere ne mogu istisnuti ulaganja u obnovljive izvore energije jer Ugovor za razliku podupire i njih. Neke su strane dodatno tvrdile da bi potpora, naprotiv, djelovala kao katalizator za nova ulaganja u tehnologije proizvodnje energije. |
| --- | --- |

(157)

Nekoliko je strana primijetilo da mjere ne mogu istisnuti ulaganja u obnovljive izvore energije jer Ugovor za razliku podupire i njih. Neke su strane dodatno tvrdile da bi potpora, naprotiv, djelovala kao katalizator za nova ulaganja u tehnologije proizvodnje energije.

| (158) | Jedna je strana primijetila da se od HPC-a očekuje da ima postavljen kapacitet na samo nešto više od 3 GW, dok bi tržište Ujedinjene Kraljevine kao cjelina uskoro doseglo 80 GW. S obzirom na to, narušavanje tržišta koje bi potpora uzrokovala ne bi bilo veliko (npr. 4 %). |
| --- | --- |

(158)

Jedna je strana primijetila da se od HPC-a očekuje da ima postavljen kapacitet na samo nešto više od 3 GW, dok bi tržište Ujedinjene Kraljevine kao cjelina uskoro doseglo 80 GW. S obzirom na to, narušavanje tržišta koje bi potpora uzrokovala ne bi bilo veliko (npr. 4 %).

| (159) | Nekoliko je strana primijetilo da dobit od alternativa novim nuklearnim elektranama ne bi mogla pružiti dovoljno visoku razinu kapaciteta kako bi ih se smatralo održivim opcijama. Konkretno, dobici od odgovora na potražnju ne mogu se smatrati sigurnima, energetska učinkovitost zahtijevala bi dodatne politike, a međupovezanost bi dala ključni doprinos učinkovitoj uporabi resursa, ali glavna prepreka tome bila bi politička i regulatorna. |
| --- | --- |

(159)

Nekoliko je strana primijetilo da dobit od alternativa novim nuklearnim elektranama ne bi mogla pružiti dovoljno visoku razinu kapaciteta kako bi ih se smatralo održivim opcijama. Konkretno, dobici od odgovora na potražnju ne mogu se smatrati sigurnima, energetska učinkovitost zahtijevala bi dodatne politike, a međupovezanost bi dala ključni doprinos učinkovitoj uporabi resursa, ali glavna prepreka tome bila bi politička i regulatorna.

| (160) | Nekoliko ispitanika tvrdilo je da bi mjere narušile tržišno natjecanje. To bi se dogodilo istiskivanjem alternativnih tehnologija, a posebno diskriminacijom ili premještanjem ulaganja u obnovljive tehnologije. Također bi bilo poremećaja u trgovini na unutarnjem tržištu jer se uvoznici ne bi mogli natjecati protiv subvencioniranih cijena nuklearne energije, što bi dovelo do umjetnih viškova u drugim državama članicama. |
| --- | --- |

(160)

Nekoliko ispitanika tvrdilo je da bi mjere narušile tržišno natjecanje. To bi se dogodilo istiskivanjem alternativnih tehnologija, a posebno diskriminacijom ili premještanjem ulaganja u obnovljive tehnologije. Također bi bilo poremećaja u trgovini na unutarnjem tržištu jer se uvoznici ne bi mogli natjecati protiv subvencioniranih cijena nuklearne energije, što bi dovelo do umjetnih viškova u drugim državama članicama.

| (161) | Jedan je ispitanik istaknuo da bi potpora narušila tržišno natjecanje između postojećih nuklearnih elektrana i novih nuklearnih elektrana jer nove nuklearne elektrane primaju operativnu potporu, a postojeće ne. Jedna je druga strana komentirala da je potrebno sačuvati tehnološku neutralnost pa se stoga ne smije diskriminirati nuklearnu energiju. |
| --- | --- |

(161)

Jedan je ispitanik istaknuo da bi potpora narušila tržišno natjecanje između postojećih nuklearnih elektrana i novih nuklearnih elektrana jer nove nuklearne elektrane primaju operativnu potporu, a postojeće ne. Jedna je druga strana komentirala da je potrebno sačuvati tehnološku neutralnost pa se stoga ne smije diskriminirati nuklearnu energiju.

| (162) | Jedna je strana primijetila da bi nuklearne subvencije vjerojatno smanjile veličinu dostupnog tržišta na kojemu bi tehnologije obnovljive energije sudjelovale te otežale uspostavu novoga kapaciteta obnovljive proizvodnje diljem EU-a. |
| --- | --- |

(162)

Jedna je strana primijetila da bi nuklearne subvencije vjerojatno smanjile veličinu dostupnog tržišta na kojemu bi tehnologije obnovljive energije sudjelovale te otežale uspostavu novoga kapaciteta obnovljive proizvodnje diljem EU-a.

| (163) | Jedna strana kritizirala je stručnu studiju prof. Greena i dr. Staffella, posebno jer bi njihova metodologija bila neprimjerena za izradu analiza blagostanja ili procjene narušavanja; njihove bi pretpostavke bile neprimjerene za rješavanje problema postojanja nedostataka financijskoga tržišta; pretpostavka egzogenosti ponderiranoga prosječnog troška kapitala (WACC) ne bi imala opravdanje; a studija bi zanemarila učenje, eksternalije ugljika, raznolikost opskrbe i tržišnu snagu. |
| --- | --- |

(163)

Jedna strana kritizirala je stručnu studiju prof. Greena i dr. Staffella, posebno jer bi njihova metodologija bila neprimjerena za izradu analiza blagostanja ili procjene narušavanja; njihove bi pretpostavke bile neprimjerene za rješavanje problema postojanja nedostataka financijskoga tržišta; pretpostavka egzogenosti ponderiranoga prosječnog troška kapitala (WACC) ne bi imala opravdanje; a studija bi zanemarila učenje, eksternalije ugljika, raznolikost opskrbe i tržišnu snagu.

| (164) | Jedna je strana komentirala da bi potpora znatno povećala neravnotežu između cjelokupnog troška tehnologija drugih energija i nuklearne tehnologije na štetu potrošača i iznosa poreza. Osim toga, društvo EDF postiglo bi dominantan položaj na britanskom energetskom tržištu, posebno ako bi se odobrilo produljenje gospodarskog života postojećih nuklearnih elektrana. |
| --- | --- |

(164)

Jedna je strana komentirala da bi potpora znatno povećala neravnotežu između cjelokupnog troška tehnologija drugih energija i nuklearne tehnologije na štetu potrošača i iznosa poreza. Osim toga, društvo EDF postiglo bi dominantan položaj na britanskom energetskom tržištu, posebno ako bi se odobrilo produljenje gospodarskog života postojećih nuklearnih elektrana.

| (165) | Jedna je strana napomenula da bi plaćanje razlika Ugovora za razliku prema izmjerenom obujmu proizvodnje moglo stvoriti poremećaje na tržištu jer bi proizvođači čak mogli prodavati električnu energiju po negativnim cijenama te se oslanjati na to da će zahvaljujući Ugovoru za razliku imati pozitivan prihod. |
| --- | --- |

(165)

Jedna je strana napomenula da bi plaćanje razlika Ugovora za razliku prema izmjerenom obujmu proizvodnje moglo stvoriti poremećaje na tržištu jer bi proizvođači čak mogli prodavati električnu energiju po negativnim cijenama te se oslanjati na to da će zahvaljujući Ugovoru za razliku imati pozitivan prihod.

| (166) | Jedna je strana tvrdila da bi raspon potpore umanjio ulaganje u buduće spojne vodove, uključujući spojne vodove između Škotske i Islanda (geotermalna električna energija) te između Engleske i nordijskih zemalja (geotermalna električna energija, električna energija dobivena vjetrom, električna energija dobivena od plime i oseke). |
| --- | --- |

(166)

Jedna je strana tvrdila da bi raspon potpore umanjio ulaganje u buduće spojne vodove, uključujući spojne vodove između Škotske i Islanda (geotermalna električna energija) te između Engleske i nordijskih zemalja (geotermalna električna energija, električna energija dobivena vjetrom, električna energija dobivena od plime i oseke).

3.7.   ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O KREDITNOM JAMSTVU

| (167) | Nekoliko je ispitanika komentiralo da se prekomjerna naknada ne bi mogla isključiti s obzirom na to da paket potpore, uz Ugovor za razliku, uključuje i kreditno jamstvo. |
| --- | --- |

(167)

Nekoliko je ispitanika komentiralo da se prekomjerna naknada ne bi mogla isključiti s obzirom na to da paket potpore, uz Ugovor za razliku, uključuje i kreditno jamstvo.

3.8.   OSTALE ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE

| (168) | Nekoliko ispitanika uputilo je na primjer divljih svinja koje bi u ožujku 2013. sadržavale velike količine radijacije, 27 godina nakon nesreće u Černobilu. Nekoliko je ispitanika zatražilo da se provede drugo savjetovanje kad se dovrši prijavljena mjera. |
| --- | --- |

(168)

Nekoliko ispitanika uputilo je na primjer divljih svinja koje bi u ožujku 2013. sadržavale velike količine radijacije, 27 godina nakon nesreće u Černobilu. Nekoliko je ispitanika zatražilo da se provede drugo savjetovanje kad se dovrši prijavljena mjera.

| (169) | Nekoliko je ispitanika istaknulo da je vlada Ujedinjene Kraljevine u svojem predizbornom proglasu obećala da neće biti javne subvencije za nuklearno postrojenje. |
| --- | --- |

(169)

Nekoliko je ispitanika istaknulo da je vlada Ujedinjene Kraljevine u svojem predizbornom proglasu obećala da neće biti javne subvencije za nuklearno postrojenje.

| (170) | Jedna je strana napomenula da će se Ujedinjena Kraljevina i dalje oslanjati na ono što se naziva uspješnim završetkom postupaka povezanih s novom gradnjom, ali će zanemarivati značajne nesigurnosti u pogledu odabira mjesta, osnivanja i rada geološkog odlagališta kako bi napravila planove i utvrdila njegove troškove. Također je kritizirala trenutačne prijedloge Ujedinjene Kraljevine za upravljanje nuklearnim otpadom i njegovo zbrinjavanje. |
| --- | --- |

(170)

Jedna je strana napomenula da će se Ujedinjena Kraljevina i dalje oslanjati na ono što se naziva uspješnim završetkom postupaka povezanih s novom gradnjom, ali će zanemarivati značajne nesigurnosti u pogledu odabira mjesta, osnivanja i rada geološkog odlagališta kako bi napravila planove i utvrdila njegove troškove. Također je kritizirala trenutačne prijedloge Ujedinjene Kraljevine za upravljanje nuklearnim otpadom i njegovo zbrinjavanje.

4.   PRIMJEDBE ZAPRIMLJENE OD UJEDINJENE KRALJEVINE

| (171) | Ujedinjena Kraljevina poslala je 31. siječnja 2014. svoj odgovor na odluku o pokretanju postupka. Odgovor Ujedinjene Kraljevine pružio je nekoliko analiza, uključujući sljedeće:






  (a) | izradu modela ministarstva za energetiku i klimatske promjene (DECC) i analizu protučinjeničnih scenarija; |
| --- | --- | --- |

(171)

Ujedinjena Kraljevina poslala je 31. siječnja 2014. svoj odgovor na odluku o pokretanju postupka. Odgovor Ujedinjene Kraljevine pružio je nekoliko analiza, uključujući sljedeće:

(a)

izradu modela ministarstva za energetiku i klimatske promjene (DECC) i analizu protučinjeničnih scenarija;

| (b) | izvješće Oxere o tržišnim nedostacima, razmjernosti i mogućim narušavanjima tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

(b)

izvješće Oxere o tržišnim nedostacima, razmjernosti i mogućim narušavanjima tržišnog natjecanja;

| (c) | studiju društva Pöyry o mogućim narušavanjima unutarnjeg tržišta i alternativama novim nuklearnim elektranama; |
| --- | --- |

(c)

studiju društva Pöyry o mogućim narušavanjima unutarnjeg tržišta i alternativama novim nuklearnim elektranama;

| (d) | izvješće Redpointa o razvoju elektroenergetskoga sektora u Ujedinjenoj Kraljevini; |
| --- | --- |

(d)

izvješće Redpointa o razvoju elektroenergetskoga sektora u Ujedinjenoj Kraljevini;

| (e) | opis postupka otkrivanja i provjere troškova, koji je uključivao tvrtke KPMG i LeighFisher; |
| --- | --- |

(e)

opis postupka otkrivanja i provjere troškova, koji je uključivao tvrtke KPMG i LeighFisher;

| (f) | izvješće tvrtke KPMG o mogućim narušavanjima tržišnoga natjecanja; |
| --- | --- |

(f)

izvješće tvrtke KPMG o mogućim narušavanjima tržišnoga natjecanja;

| (g) | vrednovanje stope povrata. |
| --- | --- |

(g)

vrednovanje stope povrata.

| (172) | U svojem odgovoru Ujedinjena Kraljevina ponavlja isto stajalište koji je utvrdila u obavijesti. Nova bi nuklearna elektrana posebno bila važan dio kombinacije izvora energije u Ujedinjenoj Kraljevini, što bi pomoglo postizanju dekarbonizirane, sigurne i raznolike opskrbe električnom energijom uz prihvatljiv trošak. |
| --- | --- |

(172)

U svojem odgovoru Ujedinjena Kraljevina ponavlja isto stajalište koji je utvrdila u obavijesti. Nova bi nuklearna elektrana posebno bila važan dio kombinacije izvora energije u Ujedinjenoj Kraljevini, što bi pomoglo postizanju dekarbonizirane, sigurne i raznolike opskrbe električnom energijom uz prihvatljiv trošak.

| (173) | Argumenti Ujedinjene Kraljevine bit će detaljnije naznačeni u nastavku. |
| --- | --- |

(173)

Argumenti Ujedinjene Kraljevine bit će detaljnije naznačeni u nastavku.

4.1.   ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O POSTOJANJU DRŽAVNE POTPORE I SGEI-JA

| (174) | Ujedinjena Kraljevina tvrdila je da prijavljena mjera nije potpora prema kriterijima Altmark za Ugovor za razliku i u skladu s obaviješću o jamstvu (20) za jamstvo. No Ujedinjena Kraljevina nastavila je smatrati da bi potpora bila sukladna unutar okvira SGEI-ja (21). Ako do toga ne bi došlo, potpora bi bila u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a. |
| --- | --- |

(174)

Ujedinjena Kraljevina tvrdila je da prijavljena mjera nije potpora prema kriterijima Altmark za Ugovor za razliku i u skladu s obaviješću o jamstvu (20) za jamstvo. No Ujedinjena Kraljevina nastavila je smatrati da bi potpora bila sukladna unutar okvira SGEI-ja (21). Ako do toga ne bi došlo, potpora bi bila u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a.

| (175) | Uzimajući u obzir prvi uvjet Altmark, tj. postojanje usluge od općega gospodarskog interesa („SGEI”), vlasti Ujedinjene Kraljevine tvrde da izgradnja HPC-a u određenom vremenskom roku i njegov rad u okviru Ugovora za razliku čine SGEI kako bi se postigli ciljevi od općega interesa vlade Ujedinjene Kraljevine. |
| --- | --- |

(175)

Uzimajući u obzir prvi uvjet Altmark, tj. postojanje usluge od općega gospodarskog interesa („SGEI”), vlasti Ujedinjene Kraljevine tvrde da izgradnja HPC-a u određenom vremenskom roku i njegov rad u okviru Ugovora za razliku čine SGEI kako bi se postigli ciljevi od općega interesa vlade Ujedinjene Kraljevine.

| (176) | Vlasti Ujedinjene Kraljevine objašnjavaju definiciju SGEI-ja. SGEI se navodno sastoji od osiguravanja da se ulaganje u nuklearni kapacitet nove generacije obavi u posebnom vremenskom okviru. Navodno nijedan privatni ulagač koji radi prema trenutačnim tržišnim uvjetima ne bi uložio u nuklearnu elektranu nove generacije u vremenskom okviru utvrđenome u Ugovoru za razliku. Vlasti Ujedinjene Kraljevine tvrde da postoje važni tržišni nedostaci u pogledu izgradnje nove nuklearne elektrane koji opravdavaju uspostavu SGEI-ja. |
| --- | --- |

(176)

Vlasti Ujedinjene Kraljevine objašnjavaju definiciju SGEI-ja. SGEI se navodno sastoji od osiguravanja da se ulaganje u nuklearni kapacitet nove generacije obavi u posebnom vremenskom okviru. Navodno nijedan privatni ulagač koji radi prema trenutačnim tržišnim uvjetima ne bi uložio u nuklearnu elektranu nove generacije u vremenskom okviru utvrđenome u Ugovoru za razliku. Vlasti Ujedinjene Kraljevine tvrde da postoje važni tržišni nedostaci u pogledu izgradnje nove nuklearne elektrane koji opravdavaju uspostavu SGEI-ja.

| (177) | Prema vlastima Ujedinjene Kraljevine, Direktiva o električnoj energiji (22) priznaje da obveze javne usluge iz članka 3. stavka 2. mogu uzeti u obzir potrebu za dugoročnim pružanjem kapaciteta kako bi se omogućila sigurnost opskrbe. Navodno ne postoji razlog za ograničenje te osnove na obveze javne usluge u odnosu na pružanje kapaciteta proizvodnje rezervi. Navodno će HPC pridonijeti dugoročnom planiranju Ujedinjene Kraljevine za sigurnost opskrbe dugoročnim pružanjem znatnoga proizvodnog kapaciteta kako je predviđeno člankom 3. stavkom 2. Direktive o električnoj energiji, posebno za 35-godišnje razdoblje u kojem će se razlike u plaćanjima isplaćivati u skladu s Ugovorom za razliku. Činjenica da aktivacija HPC-a možda nije dovoljno pravodobna za rješavanje potencijalno niskih razina kapaciteta prije 2020. ne bi bila odlučujuća u svjetlu dugoročne, za razliku od kratkoročne, orijentacije cilja od općega interesa. Činjenica da bi se Ujedinjena Kraljevina mogla suočiti s ograničenjima kapaciteta prije nego što elektrana HPC postane aktivna navodno ne umanjuje razloge za provedbu ovoga projekta. Nadalje, bez dodatne intervencije, Ujedinjena Kraljevina i dalje bi se suočavala s ograničenjima kapaciteta tijekom 2020-ih i kasnije te bi trebala osmisliti kombinaciju izvora energije kako bi neprestano odgovarala na te izazove. |
| --- | --- |

(177)

Prema vlastima Ujedinjene Kraljevine, Direktiva o električnoj energiji (22) priznaje da obveze javne usluge iz članka 3. stavka 2. mogu uzeti u obzir potrebu za dugoročnim pružanjem kapaciteta kako bi se omogućila sigurnost opskrbe. Navodno ne postoji razlog za ograničenje te osnove na obveze javne usluge u odnosu na pružanje kapaciteta proizvodnje rezervi. Navodno će HPC pridonijeti dugoročnom planiranju Ujedinjene Kraljevine za sigurnost opskrbe dugoročnim pružanjem znatnoga proizvodnog kapaciteta kako je predviđeno člankom 3. stavkom 2. Direktive o električnoj energiji, posebno za 35-godišnje razdoblje u kojem će se razlike u plaćanjima isplaćivati u skladu s Ugovorom za razliku. Činjenica da aktivacija HPC-a možda nije dovoljno pravodobna za rješavanje potencijalno niskih razina kapaciteta prije 2020. ne bi bila odlučujuća u svjetlu dugoročne, za razliku od kratkoročne, orijentacije cilja od općega interesa. Činjenica da bi se Ujedinjena Kraljevina mogla suočiti s ograničenjima kapaciteta prije nego što elektrana HPC postane aktivna navodno ne umanjuje razloge za provedbu ovoga projekta. Nadalje, bez dodatne intervencije, Ujedinjena Kraljevina i dalje bi se suočavala s ograničenjima kapaciteta tijekom 2020-ih i kasnije te bi trebala osmisliti kombinaciju izvora energije kako bi neprestano odgovarala na te izazove.

| (178) | Navodno su, dugoročno znatno pridonoseći sigurnosti opskrbe Ujedinjene Kraljevine električnom energijom s niskom razinom ugljika, ulaganje u to da se novi nuklearni proizvodni kapacitet dostavlja i da se njime upravlja u posebnom vremenskom okviru te njegov rad u okviru Ugovora za razliku usmjerene na postizanje općega ili javnoga interesa kojemu je moguće dodijeliti SGEI. Prema vladi Ujedinjene Kraljevine, novi proizvodni kapacitet bazne energije, a posebno nuklearne projekte, neće osiguravati poduzeća koja funkcioniraju prema normalnim tržišnim uvjetima u vremenskom razdoblju koje je dovoljno za ostvarenje ciljeva Ujedinjene Kraljevine od općega interesa. |
| --- | --- |

(178)

Navodno su, dugoročno znatno pridonoseći sigurnosti opskrbe Ujedinjene Kraljevine električnom energijom s niskom razinom ugljika, ulaganje u to da se novi nuklearni proizvodni kapacitet dostavlja i da se njime upravlja u posebnom vremenskom okviru te njegov rad u okviru Ugovora za razliku usmjerene na postizanje općega ili javnoga interesa kojemu je moguće dodijeliti SGEI. Prema vladi Ujedinjene Kraljevine, novi proizvodni kapacitet bazne energije, a posebno nuklearne projekte, neće osiguravati poduzeća koja funkcioniraju prema normalnim tržišnim uvjetima u vremenskom razdoblju koje je dovoljno za ostvarenje ciljeva Ujedinjene Kraljevine od općega interesa.

| (179) | Vlasti Ujedinjene Kraljevine predložile su da se smatra da Ugovor za razliku nameće društvu NNBG posebne obveze javne usluge. Precizna definicija i obvezna priroda dužnosti javne usluge u okviru SGEI-ja proizlaze iz kombinacije strogih klauzula osmišljenih da bi osigurale da će društvo NNBG poštovati utvrđeni vremenski okvir i činjenicu da, kad se društvo NNBG uključi u izgradnju, „neće biti izlaza” zbog prekomjerno visokih potopljenih troškova koje će prouzročiti. |
| --- | --- |

(179)

Vlasti Ujedinjene Kraljevine predložile su da se smatra da Ugovor za razliku nameće društvu NNBG posebne obveze javne usluge. Precizna definicija i obvezna priroda dužnosti javne usluge u okviru SGEI-ja proizlaze iz kombinacije strogih klauzula osmišljenih da bi osigurale da će društvo NNBG poštovati utvrđeni vremenski okvir i činjenicu da, kad se društvo NNBG uključi u izgradnju, „neće biti izlaza” zbog prekomjerno visokih potopljenih troškova koje će prouzročiti.

| (180) | U pogledu drugog uvjeta Altmark, vlasti Ujedinjene Kraljevine tvrde da su parametri za izračun referentne cijene i moguće prilagodbe izvršne cijene u načelu dogovoreni te će se na objektivan i transparentan način odrediti u Ugovoru za razliku prije nego što on stupi na snagu. |
| --- | --- |

(180)

U pogledu drugog uvjeta Altmark, vlasti Ujedinjene Kraljevine tvrde da su parametri za izračun referentne cijene i moguće prilagodbe izvršne cijene u načelu dogovoreni te će se na objektivan i transparentan način odrediti u Ugovoru za razliku prije nego što on stupi na snagu.

| (181) | U pogledu trećeg uvjeta Altmark, vlasti Ujedinjene Kraljevine tvrde da prema sudskoj praksi, u svjetlu diskrecijskoga prava koje uživa država članica u definiranju misije SGEI-ja i uvjeta za njegovu provedbu, opseg Komisijina nadzora u pogledu nužnosti i razmjernosti naknade za svrhe trećega uvjeta Altmark također je ograničen na očitu pogrešku (23). Vlasti Ujedinjene Kraljevine smatraju da je mjera razmjerna i da mehanizam Ugovora za razliku automatski umanjuje razinu državne potpore jer se razlika u plaćanju isplaćuje samo kad je referentna cijena niža od izvršne cijene, a obrnuto plaćanje vrši se kad je tržišna referentna cijena iznad izvršne cijene. Ugovor za razliku sadržavat će niz zaštitnih mjera od prekomjerne naknade. |
| --- | --- |

(181)

U pogledu trećeg uvjeta Altmark, vlasti Ujedinjene Kraljevine tvrde da prema sudskoj praksi, u svjetlu diskrecijskoga prava koje uživa država članica u definiranju misije SGEI-ja i uvjeta za njegovu provedbu, opseg Komisijina nadzora u pogledu nužnosti i razmjernosti naknade za svrhe trećega uvjeta Altmark također je ograničen na očitu pogrešku (23). Vlasti Ujedinjene Kraljevine smatraju da je mjera razmjerna i da mehanizam Ugovora za razliku automatski umanjuje razinu državne potpore jer se razlika u plaćanju isplaćuje samo kad je referentna cijena niža od izvršne cijene, a obrnuto plaćanje vrši se kad je tržišna referentna cijena iznad izvršne cijene. Ugovor za razliku sadržavat će niz zaštitnih mjera od prekomjerne naknade.

| (182) | Uz upućivanje na četvrti uvjet Altmark, vlasti Ujedinjene Kraljevine smatraju da je ovaj kriterij osmišljen kako bi osigurao da naknada koja je odobrena za pružanje SGEI-ja odgovara onome što bi bilo uobičajeno tržišno razmatranje za takvu uslugu. Navodno, u dotičnom slučaju, nedostatak postojećega primjerenog mjerila ne bi trebao uzrokovati neprimjenjivost četvrtog uvjeta Altmark. Komisija bi, navodno, trebala ocijeniti postojanje prednosti na temelju objektivnih i provjerljivih elemenata dostupnih u ovom slučaju. Vlasti Ujedinjene Kraljevine smatraju da bi otkrivanje i provjera troškova koje provode vanjski savjetnici kako bi se osiguralo da su procjene troškova društva NNBG za pružanje SGEI-ja razumne trebali biti dovoljni da bi se smatralo da je četvrti uvjet Altmark zadovoljen. |
| --- | --- |

(182)

Uz upućivanje na četvrti uvjet Altmark, vlasti Ujedinjene Kraljevine smatraju da je ovaj kriterij osmišljen kako bi osigurao da naknada koja je odobrena za pružanje SGEI-ja odgovara onome što bi bilo uobičajeno tržišno razmatranje za takvu uslugu. Navodno, u dotičnom slučaju, nedostatak postojećega primjerenog mjerila ne bi trebao uzrokovati neprimjenjivost četvrtog uvjeta Altmark. Komisija bi, navodno, trebala ocijeniti postojanje prednosti na temelju objektivnih i provjerljivih elemenata dostupnih u ovom slučaju. Vlasti Ujedinjene Kraljevine smatraju da bi otkrivanje i provjera troškova koje provode vanjski savjetnici kako bi se osiguralo da su procjene troškova društva NNBG za pružanje SGEI-ja razumne trebali biti dovoljni da bi se smatralo da je četvrti uvjet Altmark zadovoljen.

| (183) | Što se tiče kreditnoga jamstva, vlasti Ujedinjene Kraljevine misle da ono neće dodijeliti prednost nekom poduzeću jer će se nuditi u komercijalnom smislu u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu („NUTG”). Vlada Ujedinjene Kraljevine smatra da kreditno jamstvo i uvjeti Ugovora za razliku imaju različite svrhe. Svrha Ugovora za razliku bila bi osigurati dugoročan ugovorni sporazum za smanjenje nesigurnosti u veleprodajnim tržišnim cijenama koje podliježu učinku odnosne imovine. Kreditno jamstvo, kao i komercijalna kreditna jamstva drugih financijskih osiguravatelja, olakšalo bi pristup tržištima kapitala s dugoročnim dugom. Formuliranje cijena i odobrenje kreditnog jamstva znatno ovise o riziku unutar cijelog projekta, uključujući uvjete Ugovora za razliku. Međutim, obrnuta situacija ne bi bila stvarna: prisutnost jamstva preraspodjeljuje profil rizika između ulagatelja dužničkog instrumenta i jamca te ne mijenja profil rizika projekta. Vlada Ujedinjene Kraljevine ne smatra da bi društvo projekta primilo ikakvu dodatnu potporu iz kombinacije Ugovora za razliku i kreditnog jamstva. |
| --- | --- |

(183)

Što se tiče kreditnoga jamstva, vlasti Ujedinjene Kraljevine misle da ono neće dodijeliti prednost nekom poduzeću jer će se nuditi u komercijalnom smislu u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu („NUTG”). Vlada Ujedinjene Kraljevine smatra da kreditno jamstvo i uvjeti Ugovora za razliku imaju različite svrhe. Svrha Ugovora za razliku bila bi osigurati dugoročan ugovorni sporazum za smanjenje nesigurnosti u veleprodajnim tržišnim cijenama koje podliježu učinku odnosne imovine. Kreditno jamstvo, kao i komercijalna kreditna jamstva drugih financijskih osiguravatelja, olakšalo bi pristup tržištima kapitala s dugoročnim dugom. Formuliranje cijena i odobrenje kreditnog jamstva znatno ovise o riziku unutar cijelog projekta, uključujući uvjete Ugovora za razliku. Međutim, obrnuta situacija ne bi bila stvarna: prisutnost jamstva preraspodjeljuje profil rizika između ulagatelja dužničkog instrumenta i jamca te ne mijenja profil rizika projekta. Vlada Ujedinjene Kraljevine ne smatra da bi društvo projekta primilo ikakvu dodatnu potporu iz kombinacije Ugovora za razliku i kreditnog jamstva.

| (184) | U pogledu Sporazuma ministarstva o naknadi za zatvaranje iz političkih razloga, Ujedinjena Kraljevina tvrdi da će svi ugovori za razliku sadržavati odredbe o naknadi za ulagače u slučaju „kvalifikacijskog slučaja zatvaranja”, na primjer promjenu zakona kojom se trajno zatvara cijelo postrojenje (ovisno o tehnologiji) ili odbijanje Vlade Ujedinjene Kraljevine da pristane na ponovno pokretanje postrojenja nakon određenog razdoblja nakon zatvaranja. Izravni sporazum između ministarstva i ulagača društva NNBG dodatni je i zasebni sporazum koji služi kao zaštitni mehanizam odredaba kvalifikacijskog slučaja zatvaranja. Sporazum osigurava da će ministarstvo platiti dogovorenu naknadu ulagačima ako, nakon zatvaranja iz političkih razloga, tijelo druge ugovorne strane ne provede kompenzacijska plaćanja ulagačima društva NNBG. Ne propisuje dodatna kompenzacijska plaćanja društvu NNBG ili njegovim ulagačima. |
| --- | --- |

(184)

U pogledu Sporazuma ministarstva o naknadi za zatvaranje iz političkih razloga, Ujedinjena Kraljevina tvrdi da će svi ugovori za razliku sadržavati odredbe o naknadi za ulagače u slučaju „kvalifikacijskog slučaja zatvaranja”, na primjer promjenu zakona kojom se trajno zatvara cijelo postrojenje (ovisno o tehnologiji) ili odbijanje Vlade Ujedinjene Kraljevine da pristane na ponovno pokretanje postrojenja nakon određenog razdoblja nakon zatvaranja. Izravni sporazum između ministarstva i ulagača društva NNBG dodatni je i zasebni sporazum koji služi kao zaštitni mehanizam odredaba kvalifikacijskog slučaja zatvaranja. Sporazum osigurava da će ministarstvo platiti dogovorenu naknadu ulagačima ako, nakon zatvaranja iz političkih razloga, tijelo druge ugovorne strane ne provede kompenzacijska plaćanja ulagačima društva NNBG. Ne propisuje dodatna kompenzacijska plaćanja društvu NNBG ili njegovim ulagačima.

| (185) | Vlasti Ujedinjene Kraljevine dodatno tvrde da je sporazum bio potreban jer nuklearna energija podrazumijeva posebne rizike u pogledu zatvaranja iz političkih razloga. |
| --- | --- |

(185)

Vlasti Ujedinjene Kraljevine dodatno tvrde da je sporazum bio potreban jer nuklearna energija podrazumijeva posebne rizike u pogledu zatvaranja iz političkih razloga.

| (186) | Vlasti Ujedinjene Kraljevine tvrde da im nije namjera da je uza svaki Ugovor za razliku priložen Sporazum ministarstva jer bi se to trebalo rješavati ovisno o slučaju za svaki pojedini projekt. Međutim, navode da je moguće da se razlozi za izravan sporazum mogu primijeniti na ostale projekte, uključujući i na druge tehnologije, posebno ako su osobito velike, kontroverzne; i/ili imaju slične dogovore koji se odnose na razgradnju. |
| --- | --- |

(186)

Vlasti Ujedinjene Kraljevine tvrde da im nije namjera da je uza svaki Ugovor za razliku priložen Sporazum ministarstva jer bi se to trebalo rješavati ovisno o slučaju za svaki pojedini projekt. Međutim, navode da je moguće da se razlozi za izravan sporazum mogu primijeniti na ostale projekte, uključujući i na druge tehnologije, posebno ako su osobito velike, kontroverzne; i/ili imaju slične dogovore koji se odnose na razgradnju.

| (187) | Prema vlastima Ujedinjene Kraljevine, plaćanja naknada učinkovito bi bila namijenjena za vraćanje ulagača društva NNBG na njihove početne položaje te se ne bi smjela smatrati državnom potporom. |
| --- | --- |

(187)

Prema vlastima Ujedinjene Kraljevine, plaćanja naknada učinkovito bi bila namijenjena za vraćanje ulagača društva NNBG na njihove početne položaje te se ne bi smjela smatrati državnom potporom.

| (188) | Vlasti Ujedinjene Kraljevine dodatno tvrde da je mjera, ako uključuje državnu potporu, u skladu s unutarnjim tržištem u okviru SGEI-ja. |
| --- | --- |

(188)

Vlasti Ujedinjene Kraljevine dodatno tvrde da je mjera, ako uključuje državnu potporu, u skladu s unutarnjim tržištem u okviru SGEI-ja.

| (189) | Navodno, SGEI predstavlja ulaganje u nuklearni kapacitet nove generacije koji se mora dostaviti i kojim se mora upravljati u utvrđenom vremenskom okviru te njegovo upravljanje u okviru Ugovora o ulaganju za razdoblje razlika u plaćanjima od 35 godina. Nadalje, sporazumi Ugovora za razliku imaju nužne elemente za akt o ovlaštenju i određuju mjerodavne obveze javne usluge i razine naknade. |
| --- | --- |

(189)

Navodno, SGEI predstavlja ulaganje u nuklearni kapacitet nove generacije koji se mora dostaviti i kojim se mora upravljati u utvrđenom vremenskom okviru te njegovo upravljanje u okviru Ugovora o ulaganju za razdoblje razlika u plaćanjima od 35 godina. Nadalje, sporazumi Ugovora za razliku imaju nužne elemente za akt o ovlaštenju i određuju mjerodavne obveze javne usluge i razine naknade.

| (190) | Navodno je, zbog toga što je razdoblje ovlaštenja od 35 godina (koje predstavlja razdoblje razlika u plaćanjima) kraće od cijeloga razdoblja deprecijacije za HPC od 60 godina, trajanje razdoblja ovlaštenja opravdano s obzirom na dotični SGEI. |
| --- | --- |

(190)

Navodno je, zbog toga što je razdoblje ovlaštenja od 35 godina (koje predstavlja razdoblje razlika u plaćanjima) kraće od cijeloga razdoblja deprecijacije za HPC od 60 godina, trajanje razdoblja ovlaštenja opravdano s obzirom na dotični SGEI.

| (191) | U pogledu zahtjeva javne nabave, vlada Ujedinjene Kraljevine tvrdi da Komisija treba preuzeti regularnost u postupku odabira i pregovaranja, osim ako istraga ne pokaže da je postupak bio neispravan. Ujedinjena Kraljevina smatra da pravila javne nabave u Direktivi 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (24) ili Direktivi 2004/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (25) o sklapanju ugovora o javnim radovima, ugovora o javnoj nabavi robe te ugovora o javnim uslugama ne bi bila primjenjiva na dotičnu mjeru jer ne uključuje nikakvu opskrbu nabave, radova ili usluga u korist vlade Ujedinjene Kraljevine ili bilo kojega državnog tijela u smislu tih direktiva. Navodno iz istoga razloga vlada Ujedinjene Kraljevine smatra da članak 8. Direktive o električnoj energiji ne bi bio primjenjiv na prijavljenu mjeru. Unatoč tome vlasti Ujedinjene Kraljevine navode da su se postupci koje je vlada Ujedinjene Kraljevine dosad slijedila u identificiranju odgovarajućih ulagača u okviru programa reforme tržišta električne energije (EMR) temeljili na jasnom, transparentnom i nediskriminatornom okviru, istovjetnom postupku javnog natječaja u pogledu transparentnosti i nediskriminacije. Nadalje, navodno se o detaljnim uvjetima ugovora poput onoga koji se odnosi na HPC moraju individualno pregovarati kako bi odražavali značajke specifičnoga ulaganja. |
| --- | --- |

(191)

U pogledu zahtjeva javne nabave, vlada Ujedinjene Kraljevine tvrdi da Komisija treba preuzeti regularnost u postupku odabira i pregovaranja, osim ako istraga ne pokaže da je postupak bio neispravan. Ujedinjena Kraljevina smatra da pravila javne nabave u Direktivi 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (24) ili Direktivi 2004/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (25) o sklapanju ugovora o javnim radovima, ugovora o javnoj nabavi robe te ugovora o javnim uslugama ne bi bila primjenjiva na dotičnu mjeru jer ne uključuje nikakvu opskrbu nabave, radova ili usluga u korist vlade Ujedinjene Kraljevine ili bilo kojega državnog tijela u smislu tih direktiva. Navodno iz istoga razloga vlada Ujedinjene Kraljevine smatra da članak 8. Direktive o električnoj energiji ne bi bio primjenjiv na prijavljenu mjeru. Unatoč tome vlasti Ujedinjene Kraljevine navode da su se postupci koje je vlada Ujedinjene Kraljevine dosad slijedila u identificiranju odgovarajućih ulagača u okviru programa reforme tržišta električne energije (EMR) temeljili na jasnom, transparentnom i nediskriminatornom okviru, istovjetnom postupku javnog natječaja u pogledu transparentnosti i nediskriminacije. Nadalje, navodno se o detaljnim uvjetima ugovora poput onoga koji se odnosi na HPC moraju individualno pregovarati kako bi odražavali značajke specifičnoga ulaganja.

| (192) | Navodno, u pogledu diskriminacije, ako bi vlada Ujedinjene Kraljevine povjerila isti SGEI za novi nuklearni kapacitet proizvodnje električne energije drugom društvu, osigurala bi da će se ista metodologija upotrebljavati za izračun referentne cijene i izvršne cijene. Međutim, točni uvjeti svakog ugovora o ulaganju mogu se razlikovati zbog jedinstvenih značajki proizvoda. Unatoč tome takve bi moguće razlike bile objektivno motivirane i ne bi predstavljale diskriminaciju. |
| --- | --- |

(192)

Navodno, u pogledu diskriminacije, ako bi vlada Ujedinjene Kraljevine povjerila isti SGEI za novi nuklearni kapacitet proizvodnje električne energije drugom društvu, osigurala bi da će se ista metodologija upotrebljavati za izračun referentne cijene i izvršne cijene. Međutim, točni uvjeti svakog ugovora o ulaganju mogu se razlikovati zbog jedinstvenih značajki proizvoda. Unatoč tome takve bi moguće razlike bile objektivno motivirane i ne bi predstavljale diskriminaciju.

| (193) | U pogledu zahtjeva koji se odnose na naknadu, vlasti Ujedinjene Kraljevine navode da je izvršna cijena izračunata na temelju predviđenih građevinskih i operativnih troškova društva NNBG, uključujući nezajamčenu razumnu dobit, s tim da su troškovi društva NNBG opravdani i neovisno provjereni. |
| --- | --- |

(193)

U pogledu zahtjeva koji se odnose na naknadu, vlasti Ujedinjene Kraljevine navode da je izvršna cijena izračunata na temelju predviđenih građevinskih i operativnih troškova društva NNBG, uključujući nezajamčenu razumnu dobit, s tim da su troškovi društva NNBG opravdani i neovisno provjereni.

| (194) | Vlasti Ujedinjene Kraljevine smatraju da neće biti potrebni dodatni zahtjevi u pogledu mjere jer ne spada ni u jedan od slučajeva koje pruža okvir SGEI-ja te, navodno, nema razloga za zaključak da će mjera rezultirati ozbiljnim narušavanjem natjecanja na unutarnjem tržištu ili u tolikoj mjeri utjecati na trgovinu između država članica. Navodno slične usluge nisu osigurane u natjecanju s SGEI-jem niti se očekuje da će ih privatni sektor osigurati u bliskoj budućnosti. Navodno je Komisija u jednoj prethodnoj odluci priznala da javna potpora elektroenergetskoga sektora u zemljopisno izoliranoj zemlji (Irskoj), s ograničenom međupovezanošću s drugim energetskim mrežama, ima ograničen učinak na trgovinu i nije protivna interesu Zajednice (26). Isto bi se navodno primjenjivalo na elektroenergetski sektor Ujedinjene Kraljevine. |
| --- | --- |

(194)

Vlasti Ujedinjene Kraljevine smatraju da neće biti potrebni dodatni zahtjevi u pogledu mjere jer ne spada ni u jedan od slučajeva koje pruža okvir SGEI-ja te, navodno, nema razloga za zaključak da će mjera rezultirati ozbiljnim narušavanjem natjecanja na unutarnjem tržištu ili u tolikoj mjeri utjecati na trgovinu između država članica. Navodno slične usluge nisu osigurane u natjecanju s SGEI-jem niti se očekuje da će ih privatni sektor osigurati u bliskoj budućnosti. Navodno je Komisija u jednoj prethodnoj odluci priznala da javna potpora elektroenergetskoga sektora u zemljopisno izoliranoj zemlji (Irskoj), s ograničenom međupovezanošću s drugim energetskim mrežama, ima ograničen učinak na trgovinu i nije protivna interesu Zajednice (26). Isto bi se navodno primjenjivalo na elektroenergetski sektor Ujedinjene Kraljevine.

| (195) | Dodatne primjedbe u podnesku koji su predale vlasti Ujedinjene Kraljevine:






  i. | vlasti Ujedinjene Kraljevine u nekoliko dijelova svojega podneska objašnjavaju da je cilj ove mjere potaknuti ili otključati ulaganja u proizvodnju s niskom razinom emisije ugljičnog dioksida, posebno u nove nuklearne elektrane; |
| --- | --- | --- |

(195)

Dodatne primjedbe u podnesku koji su predale vlasti Ujedinjene Kraljevine:

i.

vlasti Ujedinjene Kraljevine u nekoliko dijelova svojega podneska objašnjavaju da je cilj ove mjere potaknuti ili otključati ulaganja u proizvodnju s niskom razinom emisije ugljičnog dioksida, posebno u nove nuklearne elektrane;

| ii. | HPC-ov Ugovor za razliku osmišljen je kako bi omogućio da se prepreke projektu uklone što učinkovitije, uključujući nekakvu zaštitu od određenih rizika, a osobito u vezi s neizvjesnošću u pogledu cijena električne energije u budućnosti; |
| --- | --- |

ii.

HPC-ov Ugovor za razliku osmišljen je kako bi omogućio da se prepreke projektu uklone što učinkovitije, uključujući nekakvu zaštitu od određenih rizika, a osobito u vezi s neizvjesnošću u pogledu cijena električne energije u budućnosti;

| iii. | mnogo je načina na koji troškovi društva NNBG mogu biti veći od očekivanoga ili njegovi prihodi mogu biti manji od očekivanoga (na primjer, ako ne postigne planirane razine proizvodnje ili ako su njegove realizirane cijene za prodaju električne energije niže od tržišne referentne cijene); |
| --- | --- |

iii.

mnogo je načina na koji troškovi društva NNBG mogu biti veći od očekivanoga ili njegovi prihodi mogu biti manji od očekivanoga (na primjer, ako ne postigne planirane razine proizvodnje ili ako su njegove realizirane cijene za prodaju električne energije niže od tržišne referentne cijene);

| iv. | društvo NNBG slobodno će moći prodati svoju električnu energiju na tržište, na licu mjesta ili na osnovi ugovora. Od društva NNBG ne zahtijeva se da prodaje samo na promptnom tržištu. |
| --- | --- |

iv.

društvo NNBG slobodno će moći prodati svoju električnu energiju na tržište, na licu mjesta ili na osnovi ugovora. Od društva NNBG ne zahtijeva se da prodaje samo na promptnom tržištu.

4.2.   ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O CILJEVIMA OD ZAJEDNIČKOG INTERESA

| (196) | Ujedinjena Kraljevina tvrdi da slijedi zajedničke ciljeve EU-a za dekarbonizaciju, sigurnost opskrbe i raznolikost opskrbe po najnižoj cijeni te da se, kao i druge države članice, suočava s izazovima pri njihovu postizanju. |
| --- | --- |

(196)

Ujedinjena Kraljevina tvrdi da slijedi zajedničke ciljeve EU-a za dekarbonizaciju, sigurnost opskrbe i raznolikost opskrbe po najnižoj cijeni te da se, kao i druge države članice, suočava s izazovima pri njihovu postizanju.

| (197) | Ujedinjena Kraljevina primjećuje da su energetska učinkovitost, odgovor na potražnju, međusobna povezanost i poboljšano funkcioniranje tržišta uravnoteženja važni, ali sami ne mogu postići te ciljeve, unatoč činjenici da se već učinkovito upotrebljavaju. Istodobno Ujedinjena Kraljevina tvrdi da nadležnost za određivanje kombinacije izvora energije pripada državama članicama te da je odlučila da nuklearne elektrane trebaju biti dio njezine kombinacije izvora energije. |
| --- | --- |

(197)

Ujedinjena Kraljevina primjećuje da su energetska učinkovitost, odgovor na potražnju, međusobna povezanost i poboljšano funkcioniranje tržišta uravnoteženja važni, ali sami ne mogu postići te ciljeve, unatoč činjenici da se već učinkovito upotrebljavaju. Istodobno Ujedinjena Kraljevina tvrdi da nadležnost za određivanje kombinacije izvora energije pripada državama članicama te da je odlučila da nuklearne elektrane trebaju biti dio njezine kombinacije izvora energije.

| (198) | Nuklearne elektrane pomogle bi u postizanju dekarbonizacije jer je to tehnologija s niskom razinom emisije ugljičnog dioksida, a procjena Ujedinjene Kraljevine pokazala bi da je to element na najisplativijem putu do dekarbonizacije, zajedno s izvorima obnovljive energije i proizvodnim postrojenjima s opremom za vezanje i skladištenje CO2 (CCS). |
| --- | --- |

(198)

Nuklearne elektrane pomogle bi u postizanju dekarbonizacije jer je to tehnologija s niskom razinom emisije ugljičnog dioksida, a procjena Ujedinjene Kraljevine pokazala bi da je to element na najisplativijem putu do dekarbonizacije, zajedno s izvorima obnovljive energije i proizvodnim postrojenjima s opremom za vezanje i skladištenje CO2 (CCS).

| (199) | Oslanjanje samo na druge tehnologije bilo bi riskantno. Ujedinjena Kraljevina posebno procjenjuje da bi, uz postojeći ili trenutačno planirani kapacitet, u nedostatku nuklearnih elektrana bio potreban kapacitet od 14 GW vjetra na kopnu, 11 GW vjetra na moru ili 5 GW postrojenja s plinskim turbinama s kombiniranim ciklusom (CCGT) (27) da bi se zadovoljila potražnja u istom vremenskom razdoblju. |
| --- | --- |

(199)

Oslanjanje samo na druge tehnologije bilo bi riskantno. Ujedinjena Kraljevina posebno procjenjuje da bi, uz postojeći ili trenutačno planirani kapacitet, u nedostatku nuklearnih elektrana bio potreban kapacitet od 14 GW vjetra na kopnu, 11 GW vjetra na moru ili 5 GW postrojenja s plinskim turbinama s kombiniranim ciklusom (CCGT) (27) da bi se zadovoljila potražnja u istom vremenskom razdoblju.

| (200) | Ujedinjena Kraljevina također smatra da je potrebna raznolika mješavina proizvodnje kako bi postojao pouzdan i uravnotežen elektroenergetski sustav. |
| --- | --- |

(200)

Ujedinjena Kraljevina također smatra da je potrebna raznolika mješavina proizvodnje kako bi postojao pouzdan i uravnotežen elektroenergetski sustav.

| (201) | Naposljetku, Ujedinjena Kraljevina navodi da je njezina politika o nuklearnoj energiji u skladu s ostvarivanjem cilja od zajedničkog interesa iz Ugovora o Euratomu. |
| --- | --- |

(201)

Naposljetku, Ujedinjena Kraljevina navodi da je njezina politika o nuklearnoj energiji u skladu s ostvarivanjem cilja od zajedničkog interesa iz Ugovora o Euratomu.

4.3.   ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O TRŽIŠNIM NEDOSTACIMA I POTREBI ZA DRŽAVNOM INTERVENCIJOM

| (202) | Ujedinjena Kraljevina tvrdi da postoji kombinacija tržišnih nedostataka koji utječu na proizvodnju električne energije, točnije na niskougljičnu proizvodnju, a posebno na novu nuklearnu proizvodnju. |
| --- | --- |

(202)

Ujedinjena Kraljevina tvrdi da postoji kombinacija tržišnih nedostataka koji utječu na proizvodnju električne energije, točnije na niskougljičnu proizvodnju, a posebno na novu nuklearnu proizvodnju.

| (203) | Ujedinjena Kraljevina posebno napominje sljedeće tržišne nedostatke koji bi bili svojstveni tržištu električnom energijom općenito:






  (a) | Preostale eksternalije ugljika. Trenutačne politike (uključujući sustav trgovanja emisijama zbog niske razine cijena dozvola za emisiju ugljikova dioksida) ne bi osigurale dovoljnu dugoročnu sigurnost ili dovoljno snažne cjenovne signale radi potpune internalizacije negativnih eksternalija koje karakteriziraju proizvodnju električne energije (tj. istodobnu proizvodnju emisija ugljikova dioksida), čime otežavaju omogućivanje novih nuklearnih investicija; |
| --- | --- | --- |

(203)

Ujedinjena Kraljevina posebno napominje sljedeće tržišne nedostatke koji bi bili svojstveni tržištu električnom energijom općenito:

(a)

Preostale eksternalije ugljika. Trenutačne politike (uključujući sustav trgovanja emisijama zbog niske razine cijena dozvola za emisiju ugljikova dioksida) ne bi osigurale dovoljnu dugoročnu sigurnost ili dovoljno snažne cjenovne signale radi potpune internalizacije negativnih eksternalija koje karakteriziraju proizvodnju električne energije (tj. istodobnu proizvodnju emisija ugljikova dioksida), čime otežavaju omogućivanje novih nuklearnih investicija;

| (b) | Pozitivne eksternalije koje vode do nedovoljnog pružanja sigurnosti i raznolikosti opskrbe na tržištu. Dostupnost električne energije imala bi javno dobre značajke, što bi dovelo do pogrešnog određivanja cijena oskudice i naposljetku „novca koji nedostaje” – tj. nedovoljnog pružanja proizvodnje i sigurnosti opskrbe. Razlog je tomu što odluke o privatnom ulaganju u proizvodnju električne energije ne uzimaju u obzir ni socijalne troškove potencijalnih nestanaka struje ni utjecaj dostupnosti proizvodnje na mrežu i druge korisnike mreže pa stoga rizici i prednosti pojedinih tehnologija ne bi bili usklađeni s društvenom optimalnom vrijednošću, s time da je plin prirodno zaštićen, a sve druge tehnologije kažnjive, što u konačnici dovodi do niže raznolikosti opskrbe; |
| --- | --- |

(b)

Pozitivne eksternalije koje vode do nedovoljnog pružanja sigurnosti i raznolikosti opskrbe na tržištu. Dostupnost električne energije imala bi javno dobre značajke, što bi dovelo do pogrešnog određivanja cijena oskudice i naposljetku „novca koji nedostaje” – tj. nedovoljnog pružanja proizvodnje i sigurnosti opskrbe. Razlog je tomu što odluke o privatnom ulaganju u proizvodnju električne energije ne uzimaju u obzir ni socijalne troškove potencijalnih nestanaka struje ni utjecaj dostupnosti proizvodnje na mrežu i druge korisnike mreže pa stoga rizici i prednosti pojedinih tehnologija ne bi bili usklađeni s društvenom optimalnom vrijednošću, s time da je plin prirodno zaštićen, a sve druge tehnologije kažnjive, što u konačnici dovodi do niže raznolikosti opskrbe;

| (c) | Nedovoljni poticaji za postizanje koristi od učenja od iskorištavanja novih i nerazvijenih tehnologija. To bi dovelo do nedovoljnog osiguravanja ulaganja u FOAK (prve takve vrste) i nove tehnologije; i |
| --- | --- |

(c)

Nedovoljni poticaji za postizanje koristi od učenja od iskorištavanja novih i nerazvijenih tehnologija. To bi dovelo do nedovoljnog osiguravanja ulaganja u FOAK (prve takve vrste) i nove tehnologije; i

| (d) | Nedostaci financijskog tržišta koji ograničavaju raspoloživa sredstva na projekte energetske infrastrukture. Ne bi bilo dostupnih financiranja projekata za proizvodnju nuklearne energije jer bi tržišta prijenosa rizika bila nepotpuna te ne bi bilo instrumenata za zaštitu od tih rizika. Dugoročni ugovori za opskrbu električnom energijom trajali bi kraće u odnosu na razine ulaganja, dok bi volatilnost cijena bila vrlo velika, a dugoročne prognoze cijena bile bi podložne visokom stupnju neizvjesnosti. |
| --- | --- |

(d)

Nedostaci financijskog tržišta koji ograničavaju raspoloživa sredstva na projekte energetske infrastrukture. Ne bi bilo dostupnih financiranja projekata za proizvodnju nuklearne energije jer bi tržišta prijenosa rizika bila nepotpuna te ne bi bilo instrumenata za zaštitu od tih rizika. Dugoročni ugovori za opskrbu električnom energijom trajali bi kraće u odnosu na razine ulaganja, dok bi volatilnost cijena bila vrlo velika, a dugoročne prognoze cijena bile bi podložne visokom stupnju neizvjesnosti.

| (204) | Ujedinjena Kraljevina također navodi da postoje određeni dodatni tržišni nedostaci, posebno za nuklearnu energiju, koji povećavaju prepreke ulaganju u ovu tehnologiju:






  (e) | izloženost političkom riziku; i |
| --- | --- | --- |

(204)

Ujedinjena Kraljevina također navodi da postoje određeni dodatni tržišni nedostaci, posebno za nuklearnu energiju, koji povećavaju prepreke ulaganju u ovu tehnologiju:

(e)

izloženost političkom riziku; i

| (f) | nezaštićena izloženost riziku od promjene cijena električne energije, koja bi bila teža inačica širega tržišnog neuspjeha koji je prethodno istaknut pod točkom (d) zbog iznimno visokih razina ulaganja potrebnih u proizvodnji nuklearne energije. |
| --- | --- |

(f)

nezaštićena izloženost riziku od promjene cijena električne energije, koja bi bila teža inačica širega tržišnog neuspjeha koji je prethodno istaknut pod točkom (d) zbog iznimno visokih razina ulaganja potrebnih u proizvodnji nuklearne energije.

| (205) | Ujedinjena Kraljevina primjećuje da ti tržišni neuspjesi nisu samo teoretski, što se može dokazati činjenicom da u Ujedinjenoj Kraljevini nije bilo ulaganja u nove nuklearne elektrane još od liberalizacije tržišta. |
| --- | --- |

(205)

Ujedinjena Kraljevina primjećuje da ti tržišni neuspjesi nisu samo teoretski, što se može dokazati činjenicom da u Ujedinjenoj Kraljevini nije bilo ulaganja u nove nuklearne elektrane još od liberalizacije tržišta.

| (206) | Ujedinjena Kraljevina tvrdi da izrada modela iz Odluke o pokretanju postupka, a posebno prognoze društva Redpoint i ministarstva Ujedinjene Kraljevine za energetiku i klimatske promjene („DECC”), koje su upućivale na to da će se nova nuklearna elektrana aktivirati do 2027. ili 2030., nije pouzdana. |
| --- | --- |

(206)

Ujedinjena Kraljevina tvrdi da izrada modela iz Odluke o pokretanju postupka, a posebno prognoze društva Redpoint i ministarstva Ujedinjene Kraljevine za energetiku i klimatske promjene („DECC”), koje su upućivale na to da će se nova nuklearna elektrana aktivirati do 2027. ili 2030., nije pouzdana.

| (207) | Ujedinjena Kraljevina ažurirala je svoju izradu modela novijim podacima, koji bi upućivali na to da će se nove nuklearne elektrane pojaviti na komercijalnoj osnovi najranije 2032., a možda i ne prije 2050. Ujedinjena Kraljevina naglašava da izrada modela nužno pojednostavljuje stvarnost i ne može uzeti u obzir sve rizike i neizvjesnosti s kojima se ulagači suočavaju u stvarnom svijetu. |
| --- | --- |

(207)

Ujedinjena Kraljevina ažurirala je svoju izradu modela novijim podacima, koji bi upućivali na to da će se nove nuklearne elektrane pojaviti na komercijalnoj osnovi najranije 2032., a možda i ne prije 2050. Ujedinjena Kraljevina naglašava da izrada modela nužno pojednostavljuje stvarnost i ne može uzeti u obzir sve rizike i neizvjesnosti s kojima se ulagači suočavaju u stvarnom svijetu.

| (208) | Ujedinjena Kraljevina zaključuje da bi oslanjanje samo na tržišne sile značilo riskiranje odgode doprinosa nove nuklearne elektrane radi postizanja ciljeva Ujedinjene Kraljevine za nekoliko godina i po potencijalno višoj cijeni. Čak bi i kratke odgode od tri do četiri godine nametnule gubitak blagostanja, koji Ujedinjena Kraljevina procjenjuje na najviše 30 milijardi GBP. |
| --- | --- |

(208)

Ujedinjena Kraljevina zaključuje da bi oslanjanje samo na tržišne sile značilo riskiranje odgode doprinosa nove nuklearne elektrane radi postizanja ciljeva Ujedinjene Kraljevine za nekoliko godina i po potencijalno višoj cijeni. Čak bi i kratke odgode od tri do četiri godine nametnule gubitak blagostanja, koji Ujedinjena Kraljevina procjenjuje na najviše 30 milijardi GBP.

| (209) | Naposljetku, Ujedinjena Kraljevina tvrdi da bi se drugi projekti na sličnim tržištima iskorištavali bez neke razine državne intervencije ili potpore. |
| --- | --- |

(209)

Naposljetku, Ujedinjena Kraljevina tvrdi da bi se drugi projekti na sličnim tržištima iskorištavali bez neke razine državne intervencije ili potpore.

4.4.   ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O PRIMJERENOSTI I POTICAJNOM UČINKU MJERA

| (210) | U svom odgovoru na Odluku o pokretanju postupka Ujedinjena Kraljevina zadržava svoje stajalište da je Ugovor za razliku najprikladniji instrument za osiguranje ulaganja u novu niskougljičnu proizvodnju, a posebno u nove nuklearne elektrane. |
| --- | --- |

(210)

U svom odgovoru na Odluku o pokretanju postupka Ujedinjena Kraljevina zadržava svoje stajalište da je Ugovor za razliku najprikladniji instrument za osiguranje ulaganja u novu niskougljičnu proizvodnju, a posebno u nove nuklearne elektrane.

| (211) | Ugovorom za razliku uklonila bi se nemogućnost učinkovitoga dijeljenja, ili prijenosa, rizika od volatilnosti cijena zbog nepotpunih tržišta prijenosa rizika i nedostatka odgovarajućih instrumenata zaštite od rizika temeljenih na tržištu. Ugovorima za razliku ublažio bi se rizik od nezaštićene volatilnosti veleprodajne cijene smanjivanjem neizvjesnosti u pogledu prodajne cijene proizvedene električne energije koju će društvo NNBG primiti. Na taj se način Ugovorom za razliku daje povjerenje da će se prihvatljiva razina povrata ostvariti poslije ulaganja. |
| --- | --- |

(211)

Ugovorom za razliku uklonila bi se nemogućnost učinkovitoga dijeljenja, ili prijenosa, rizika od volatilnosti cijena zbog nepotpunih tržišta prijenosa rizika i nedostatka odgovarajućih instrumenata zaštite od rizika temeljenih na tržištu. Ugovorima za razliku ublažio bi se rizik od nezaštićene volatilnosti veleprodajne cijene smanjivanjem neizvjesnosti u pogledu prodajne cijene proizvedene električne energije koju će društvo NNBG primiti. Na taj se način Ugovorom za razliku daje povjerenje da će se prihvatljiva razina povrata ostvariti poslije ulaganja.

| (212) | Ujedinjena Kraljevina napominje da bi Ugovor za razliku riješio tržišne nedostatke istaknute potrošačima po nižoj cijeni u usporedbi s alternativnim mehanizmima kao što su standardna poticajna premija, jer ograničava razine cijena, a time smanjuje državnu potporu kad su veleprodajne cijene više od izvršne cijene. Dok bi sustav fiksne poticajne premije režima platio isti iznos za svaku jedinicu električne energije bez obzira na razinu veleprodajne cijene, Ugovorom za razliku ublažio bi se rizik od prekomjerne naknade u slučajevima s visokim veleprodajnim cijenama. |
| --- | --- |

(212)

Ujedinjena Kraljevina napominje da bi Ugovor za razliku riješio tržišne nedostatke istaknute potrošačima po nižoj cijeni u usporedbi s alternativnim mehanizmima kao što su standardna poticajna premija, jer ograničava razine cijena, a time smanjuje državnu potporu kad su veleprodajne cijene više od izvršne cijene. Dok bi sustav fiksne poticajne premije režima platio isti iznos za svaku jedinicu električne energije bez obzira na razinu veleprodajne cijene, Ugovorom za razliku ublažio bi se rizik od prekomjerne naknade u slučajevima s visokim veleprodajnim cijenama.

| (213) | Ujedinjena Kraljevina također ističe da bi Ugovor za razliku bio instrument temeljen na tržištu s obzirom na to da zahtijeva da korisnik prodaje na tržištu po veleprodajnim cijenama koje prevladavaju. Tako bi se, dakle, trgovački poticaji zadržali na društvu NNBG da proda svoju električnu energiju u skladu sa standardnim funkcioniranjem tržišta. Posebno, ako bi društvo NNBG odstupalo od referentne cijene, primjerice prodajom električne energije ispod referentne cijene, to bi smanjilo njegove prihode jer bi se razlika u plaćanjima računala na temelju referentne cijene. Korisnici bi i dalje u određenoj mjeri podlijegali konkurentskom pritisku drugih sudionika na tržištu. |
| --- | --- |

(213)

Ujedinjena Kraljevina također ističe da bi Ugovor za razliku bio instrument temeljen na tržištu s obzirom na to da zahtijeva da korisnik prodaje na tržištu po veleprodajnim cijenama koje prevladavaju. Tako bi se, dakle, trgovački poticaji zadržali na društvu NNBG da proda svoju električnu energiju u skladu sa standardnim funkcioniranjem tržišta. Posebno, ako bi društvo NNBG odstupalo od referentne cijene, primjerice prodajom električne energije ispod referentne cijene, to bi smanjilo njegove prihode jer bi se razlika u plaćanjima računala na temelju referentne cijene. Korisnici bi i dalje u određenoj mjeri podlijegali konkurentskom pritisku drugih sudionika na tržištu.

| (214) | Vlada Ujedinjene Kraljevine također brani svoje mišljenje da je kombinacija Ugovora za razliku i kreditnoga jamstva primjeren instrument. |
| --- | --- |

(214)

Vlada Ujedinjene Kraljevine također brani svoje mišljenje da je kombinacija Ugovora za razliku i kreditnoga jamstva primjeren instrument.

| (215) | Prema mišljenju Ujedinjene Kraljevine, samo kreditno jamstvo ne bi smanjilo nesigurnost ulagača u pogledu veleprodajnih cijena u budućnosti, što bi, smatra Ujedinjena Kraljevina, dovelo do potrebe za višim razinama potpore, a prema tome i do viših troškova za potrošače. Kreditno jamstvo bilo bi usmjereno na rješavanje teškoća nastalih povećanjem duga na tržištima kapitala na znatnim razinama koje zahtijeva ulaganje u nove nuklearne elektrane. |
| --- | --- |

(215)

Prema mišljenju Ujedinjene Kraljevine, samo kreditno jamstvo ne bi smanjilo nesigurnost ulagača u pogledu veleprodajnih cijena u budućnosti, što bi, smatra Ujedinjena Kraljevina, dovelo do potrebe za višim razinama potpore, a prema tome i do viših troškova za potrošače. Kreditno jamstvo bilo bi usmjereno na rješavanje teškoća nastalih povećanjem duga na tržištima kapitala na znatnim razinama koje zahtijeva ulaganje u nove nuklearne elektrane.

| (216) | Kreditno jamstvo ne bi dioničarima nudilo dodatnu zaštitu od rizika projekta u usporedbi s onim što bi tržište moglo nuditi te stoga ne rješava pitanje potrebe za pronalaskom ulagača kapitala. Ulagači također ne bi bili spremni izdvojiti velike iznose, kao vlasnički kapital i kapital za nepredviđene troškove, bez sigurnosti prihoda koju pruža Ugovor za razliku. |
| --- | --- |

(216)

Kreditno jamstvo ne bi dioničarima nudilo dodatnu zaštitu od rizika projekta u usporedbi s onim što bi tržište moglo nuditi te stoga ne rješava pitanje potrebe za pronalaskom ulagača kapitala. Ulagači također ne bi bili spremni izdvojiti velike iznose, kao vlasnički kapital i kapital za nepredviđene troškove, bez sigurnosti prihoda koju pruža Ugovor za razliku.

| (217) | Naposljetku, Ujedinjena Kraljevina napomenula je da je projekt HPC bio jedini nuklearni projekt u Ujedinjenoj Kraljevini u fazi prikladnoj za raspravu te bi stoga bilo nepraktično uspostaviti istinski natječajni postupak. |
| --- | --- |

(217)

Naposljetku, Ujedinjena Kraljevina napomenula je da je projekt HPC bio jedini nuklearni projekt u Ujedinjenoj Kraljevini u fazi prikladnoj za raspravu te bi stoga bilo nepraktično uspostaviti istinski natječajni postupak.

4.5.   ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O RAZMJERNOSTI MJERA

| (218) | U svojem odgovoru Ujedinjena Kraljevina branila je svoje stajalište da je izvršna cijena postavljena na najmanju moguću razinu radi poticanja traženoga ulaganja te, na temelju strogoga postupka otkrivanja i provjere troškova, procjene razina povrata za koje bi bilo razumno da ih ulagači traže u odnosu na projekt HPC te niza pregovora punih izazova s društvom EDF. |
| --- | --- |

(218)

U svojem odgovoru Ujedinjena Kraljevina branila je svoje stajalište da je izvršna cijena postavljena na najmanju moguću razinu radi poticanja traženoga ulaganja te, na temelju strogoga postupka otkrivanja i provjere troškova, procjene razina povrata za koje bi bilo razumno da ih ulagači traže u odnosu na projekt HPC te niza pregovora punih izazova s društvom EDF.

| (219) | Ujedinjena Kraljevina tvrdila je da, u okviru Ugovora za razliku, ulagači u HPC zadržavaju znatne rizike, posebno rizike u pogledu troškova izgradnje, ali i neke operativne rizike i rizik u pogledu količine dostupne električne energije. Ulagači bi snosili rizik prekoračenja troškova izgradnje i kašnjenja jer će se naknada Ugovora za razliku početi isplaćivati tek kad se električna energija proda, odnosno kad elektrana počne s radom. Ako društvo NNBG ne izgradi elektranu u unaprijed određenom vremenskom okviru za puštanje u pogon, također bi riskiralo skraćivanje trajanja Ugovora za razliku, koje se računa od tog datuma. Ako se izgradnja ne dovrši do krajnjeg roka, Ujedinjena Kraljevina imala bi pravo jednostrano raskinuti Ugovor za razliku. |
| --- | --- |

(219)

Ujedinjena Kraljevina tvrdila je da, u okviru Ugovora za razliku, ulagači u HPC zadržavaju znatne rizike, posebno rizike u pogledu troškova izgradnje, ali i neke operativne rizike i rizik u pogledu količine dostupne električne energije. Ulagači bi snosili rizik prekoračenja troškova izgradnje i kašnjenja jer će se naknada Ugovora za razliku početi isplaćivati tek kad se električna energija proda, odnosno kad elektrana počne s radom. Ako društvo NNBG ne izgradi elektranu u unaprijed određenom vremenskom okviru za puštanje u pogon, također bi riskiralo skraćivanje trajanja Ugovora za razliku, koje se računa od tog datuma. Ako se izgradnja ne dovrši do krajnjeg roka, Ujedinjena Kraljevina imala bi pravo jednostrano raskinuti Ugovor za razliku.

| (220) | Nadalje, kreditno jamstvo i dalje bi od ulagača zahtijevalo da pridonesu projektu znatnim temeljnim kapitalom i snose prekoračenja troškova, s time da glavnica ostane nezaštićena jamstvom u odnosu na takve rizike. |
| --- | --- |

(220)

Nadalje, kreditno jamstvo i dalje bi od ulagača zahtijevalo da pridonesu projektu znatnim temeljnim kapitalom i snose prekoračenja troškova, s time da glavnica ostane nezaštićena jamstvom u odnosu na takve rizike.

| (221) | Razina izvršne cijene izračunala bi se u odnosu na očekivane troškove društva NNBG za projekt, što bi omogućilo razumnu dobit. Međutim, Ujedinjena Kraljevina tvrdi da troškovi mogu biti veći ili prihodi niži od očekivanoga, što bi društvo NNBG izložilo rizicima u pogledu prihoda. |
| --- | --- |

(221)

Razina izvršne cijene izračunala bi se u odnosu na očekivane troškove društva NNBG za projekt, što bi omogućilo razumnu dobit. Međutim, Ujedinjena Kraljevina tvrdi da troškovi mogu biti veći ili prihodi niži od očekivanoga, što bi društvo NNBG izložilo rizicima u pogledu prihoda.

| (222) | Ujedinjena Kraljevina primjećuje da Ugovor za razliku štiti od prekomjerne naknade jer, ako su veleprodajne cijene na tržištu više od izvršne cijene, proizvođači moraju plaćati dobavljačima. Također ističe dodatne zaštitne mjere protiv prekomjerne naknade, u obliku podjele dobiti od izgradnje i temeljnoga kapitala, što bi osiguralo da će se svaka prednost za društvo NNBG dijeliti s dobavljačima i, na kraju, s potrošačima, dok bi istodobno ostalo dovoljno poticaja za društvo NNBG da pokuša ostvariti te prednosti. Međutim, sve negativne posljedice snosilo bi samo društvo NNBG. |
| --- | --- |

(222)

Ujedinjena Kraljevina primjećuje da Ugovor za razliku štiti od prekomjerne naknade jer, ako su veleprodajne cijene na tržištu više od izvršne cijene, proizvođači moraju plaćati dobavljačima. Također ističe dodatne zaštitne mjere protiv prekomjerne naknade, u obliku podjele dobiti od izgradnje i temeljnoga kapitala, što bi osiguralo da će se svaka prednost za društvo NNBG dijeliti s dobavljačima i, na kraju, s potrošačima, dok bi istodobno ostalo dovoljno poticaja za društvo NNBG da pokuša ostvariti te prednosti. Međutim, sve negativne posljedice snosilo bi samo društvo NNBG.

| (223) | Ujedinjena Kraljevina tvrdi da bi se buduće prilagodbe izvršnoj cijeni, kao što su one nakon kvalificirane izmjene u zakonu i ponovnog pokretanja pregovora o operativnim izdacima, primjenjivale samo u ograničenim i unaprijed određenim okolnostima te se odnosile samo na odabrane troškove. Ponovno pokretanje pregovora o operativnim izdacima također bi funkcioniralo kao ograničenje prekomjerne naknade jer bi izvršna cijena bila prilagođena naniže ako bi se ti troškovi ispostavili nižima od procijenjenih. |
| --- | --- |

(223)

Ujedinjena Kraljevina tvrdi da bi se buduće prilagodbe izvršnoj cijeni, kao što su one nakon kvalificirane izmjene u zakonu i ponovnog pokretanja pregovora o operativnim izdacima, primjenjivale samo u ograničenim i unaprijed određenim okolnostima te se odnosile samo na odabrane troškove. Ponovno pokretanje pregovora o operativnim izdacima također bi funkcioniralo kao ograničenje prekomjerne naknade jer bi izvršna cijena bila prilagođena naniže ako bi se ti troškovi ispostavili nižima od procijenjenih.

| (224) | Ujedinjena Kraljevina ponavlja svoje stajalište da će se jamstvo pružiti u komercijalnom smislu te stoga neće uključivati državnu potporu. |
| --- | --- |

(224)

Ujedinjena Kraljevina ponavlja svoje stajalište da će se jamstvo pružiti u komercijalnom smislu te stoga neće uključivati državnu potporu.

4.6.   ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O MOGUĆIM NARUŠAVANJIMA TRŽIŠNOGA NATJECANJA I TRGOVINE IZMEĐU DRŽAVA ČLANICA

| (225) | Ujedinjena Kraljevina tvrdila je da Ugovor za razliku nema značajan učinak na tržišno natjecanje i trgovinu između država članica te je pružila izvješća društava KPMG, Oxera i Pöyry kao potporu svojoj tvrdnji. |
| --- | --- |

(225)

Ujedinjena Kraljevina tvrdila je da Ugovor za razliku nema značajan učinak na tržišno natjecanje i trgovinu između država članica te je pružila izvješća društava KPMG, Oxera i Pöyry kao potporu svojoj tvrdnji.

| (226) | Instrument Ugovora za razliku smanjio bi svako narušavanje tržišnog natjecanja između proizvođača čuvanjem izloženosti društva NNBG tržišnim silama i poticajima radi natjecanja na tržištu veleprodaje električne energije. Društvo NNBG ne bi imalo jamstvo za postizanje referentne cijene te bi moralo prodati svoju proizvodnju natječući se za najbolju moguću cijenu, suočavajući se s istim poticajima kao i drugi sudionici na tržištu. |
| --- | --- |

(226)

Instrument Ugovora za razliku smanjio bi svako narušavanje tržišnog natjecanja između proizvođača čuvanjem izloženosti društva NNBG tržišnim silama i poticajima radi natjecanja na tržištu veleprodaje električne energije. Društvo NNBG ne bi imalo jamstvo za postizanje referentne cijene te bi moralo prodati svoju proizvodnju natječući se za najbolju moguću cijenu, suočavajući se s istim poticajima kao i drugi sudionici na tržištu.

| (227) | Ujedinjena Kraljevina tvrdila je da Ugovor za razliku ne daje povod ni za kakvo znatno narušavanje tržišnog natjecanja jer je malo vjerojatno da bi društvo NNBG ili EDF imali poticaj ili sposobnost uključivanja u strategiju utjecanja na referentnu cijenu prema kojoj se računaju razlike u plaćanjima. Da društvo NNBG pokuša strateški smanjiti referentnu cijenu, odstupilo bi od svoje strategije svođenja rizika na najmanji mogući, tj. pokušavanja ostvarivanja referentne cijene. Ujedinjena Kraljevina također postavlja pitanje hoće li društvo NNBG na uzlaznom tržištu te društvo NNBG ili EDF na silaznim maloprodajnim tržištima imati koristi od sudjelovanja u takvoj strategiji. Ujedinjena Kraljevina spomenula je da bi regulatori u regulatornim sustavima Ujedinjene Kraljevine i EU-a također spriječili društvo NNBG da strateški djeluje i utječe na referentnu cijenu. |
| --- | --- |

(227)

Ujedinjena Kraljevina tvrdila je da Ugovor za razliku ne daje povod ni za kakvo znatno narušavanje tržišnog natjecanja jer je malo vjerojatno da bi društvo NNBG ili EDF imali poticaj ili sposobnost uključivanja u strategiju utjecanja na referentnu cijenu prema kojoj se računaju razlike u plaćanjima. Da društvo NNBG pokuša strateški smanjiti referentnu cijenu, odstupilo bi od svoje strategije svođenja rizika na najmanji mogući, tj. pokušavanja ostvarivanja referentne cijene. Ujedinjena Kraljevina također postavlja pitanje hoće li društvo NNBG na uzlaznom tržištu te društvo NNBG ili EDF na silaznim maloprodajnim tržištima imati koristi od sudjelovanja u takvoj strategiji. Ujedinjena Kraljevina spomenula je da bi regulatori u regulatornim sustavima Ujedinjene Kraljevine i EU-a također spriječili društvo NNBG da strateški djeluje i utječe na referentnu cijenu.

| (228) | Ugovor za razliku također ne bi smanjio dobrobit potrošača ili doveo do viših maloprodajnih cijena te bi zapravo učinio manje vjerojatnim da dobavljač može povećati troškove s obzirom na to se njime stabiliziraju veleprodajne cijene. |
| --- | --- |

(228)

Ugovor za razliku također ne bi smanjio dobrobit potrošača ili doveo do viših maloprodajnih cijena te bi zapravo učinio manje vjerojatnim da dobavljač može povećati troškove s obzirom na to se njime stabiliziraju veleprodajne cijene.

| (229) | Ujedinjena Kraljevina tvrdila je da je i dalje predana međusobnom povezivanju te da Ugovor za razliku ne bi imao značajan utjecaj na tokove spojnih vodova i poticaje za ulaganje u spojne vodove s obzirom na to da bi bili potaknuti razlikama u cijeni između Ujedinjene Kraljevine i drugih tržišta. |
| --- | --- |

(229)

Ujedinjena Kraljevina tvrdila je da je i dalje predana međusobnom povezivanju te da Ugovor za razliku ne bi imao značajan utjecaj na tokove spojnih vodova i poticaje za ulaganje u spojne vodove s obzirom na to da bi bili potaknuti razlikama u cijeni između Ujedinjene Kraljevine i drugih tržišta.

| (230) | Analiza društva Pöyry naznačivala bi da će HPC imati ograničen utjecaj na razlike u cijeni između Ujedinjene Kraljevine i onih susjednih tržišta koja su s Ujedinjenom Kraljevinom trenutačno povezana spojnim vodovima, stoga projekt ne bi narušio trgovinu između država članica. |
| --- | --- |

(230)

Analiza društva Pöyry naznačivala bi da će HPC imati ograničen utjecaj na razlike u cijeni između Ujedinjene Kraljevine i onih susjednih tržišta koja su s Ujedinjenom Kraljevinom trenutačno povezana spojnim vodovima, stoga projekt ne bi narušio trgovinu između država članica.

| (231) | Ujedinjena Kraljevina također je smatrala da malo smanjenje maloprodajnih cijena, koje bi moglo biti uzrokovano iskorištavanjem HPC-a, ne bi znatno promijenilo poticaje za energetsku učinkovitost te da potencijalne uštede energije koje nude alternative novim nuklearnim elektranama, kao što su odgovor na potražnju ili energetska učinkovitost, ne bi bile dovoljno visoke da bi se smatrale realističnom mogućnošću. |
| --- | --- |

(231)

Ujedinjena Kraljevina također je smatrala da malo smanjenje maloprodajnih cijena, koje bi moglo biti uzrokovano iskorištavanjem HPC-a, ne bi znatno promijenilo poticaje za energetsku učinkovitost te da potencijalne uštede energije koje nude alternative novim nuklearnim elektranama, kao što su odgovor na potražnju ili energetska učinkovitost, ne bi bile dovoljno visoke da bi se smatrale realističnom mogućnošću.

5.   PRIMJEDBE ZAPRIMLJENE OD DRUŠTVA EDF

| (232) | EDF je, zajedno s društvom EDF S.A. i društvom NNBG, podnio svoj odgovor 7. travnja 2014. U svojem odgovoru EDF pruža značajne dodatne dokaze i analize u prilog svojemu argumentu da nijedna od sumnji koje je iznijela Komisija u svojoj Odluci o pokretanju postupka nije utemeljena. |
| --- | --- |

(232)

EDF je, zajedno s društvom EDF S.A. i društvom NNBG, podnio svoj odgovor 7. travnja 2014. U svojem odgovoru EDF pruža značajne dodatne dokaze i analize u prilog svojemu argumentu da nijedna od sumnji koje je iznijela Komisija u svojoj Odluci o pokretanju postupka nije utemeljena.

| (233) | Glavni argumenti koje pruža društvo EDF ukratko su opisani u nastavku, svrstani u skupine prema načelima ocjene državne potpore. |
| --- | --- |

(233)

Glavni argumenti koje pruža društvo EDF ukratko su opisani u nastavku, svrstani u skupine prema načelima ocjene državne potpore.

| (234) | Društvo EDF tvrdi da Ugovor za razliku zadovoljava kriterije Altmark te stoga mjera ne predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(234)

Društvo EDF tvrdi da Ugovor za razliku zadovoljava kriterije Altmark te stoga mjera ne predstavlja državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (235) | U pogledu prvog kriterija Altmark, tvrdi da SGEI HPC-a ne obuhvaća činjenicu da društvo NNBG pruža baznu električnu energiju. Naprotiv, SGEI se sastoji od ulaganja u nuklearnu elektranu nove generacije koje je potrebno osigurati u određenom vremenskom okviru. Stoga zabrinutost Komisije o tome može li se pružanje bazne električne energije smatrati SGEI-jem nije relevantna. |
| --- | --- |

(235)

U pogledu prvog kriterija Altmark, tvrdi da SGEI HPC-a ne obuhvaća činjenicu da društvo NNBG pruža baznu električnu energiju. Naprotiv, SGEI se sastoji od ulaganja u nuklearnu elektranu nove generacije koje je potrebno osigurati u određenom vremenskom okviru. Stoga zabrinutost Komisije o tome može li se pružanje bazne električne energije smatrati SGEI-jem nije relevantna.

| (236) | HPC je navodno nužan za postizanje ciljeva dekarbonizacije, sigurnosti/raznolikosti opskrbe i cjenovne prihvatljivosti energije. |
| --- | --- |

(236)

HPC je navodno nužan za postizanje ciljeva dekarbonizacije, sigurnosti/raznolikosti opskrbe i cjenovne prihvatljivosti energije.

| (237) | U pogledu triju posljednjih kriterija Altmark, društvo NNBG navodno neće imati nikakve koristi od te mjere. Parametri za izračun naknade odredit će se u Ugovoru za razliku. Prekomjerna naknada izbjegava se pomoću nekoliko metoda te, posebno, službenim postupkom otkrivanja i provjere troškova koji je poduzet prije nego što je utvrđena izvršna cijena. Nadalje, navodno bi se detaljnom analizom financijskih parametara Ugovora za razliku HPC-a koju provodi vlada Ujedinjene Kraljevine trebalo odgovoriti na sumnje u vezi s time da se razina naknade temelji na analizi troškova koju bi napravilo tipično poduzeće koje je pod dobrim vodstvom i prikladno opremljeno potrebnim sredstvima. |
| --- | --- |

(237)

U pogledu triju posljednjih kriterija Altmark, društvo NNBG navodno neće imati nikakve koristi od te mjere. Parametri za izračun naknade odredit će se u Ugovoru za razliku. Prekomjerna naknada izbjegava se pomoću nekoliko metoda te, posebno, službenim postupkom otkrivanja i provjere troškova koji je poduzet prije nego što je utvrđena izvršna cijena. Nadalje, navodno bi se detaljnom analizom financijskih parametara Ugovora za razliku HPC-a koju provodi vlada Ujedinjene Kraljevine trebalo odgovoriti na sumnje u vezi s time da se razina naknade temelji na analizi troškova koju bi napravilo tipično poduzeće koje je pod dobrim vodstvom i prikladno opremljeno potrebnim sredstvima.

| (238) | U pogledu kreditnog jamstva, društvo EDF tvrdi da ono nije državna potpora jer je u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(238)

U pogledu kreditnog jamstva, društvo EDF tvrdi da ono nije državna potpora jer je u skladu s načelom ulagača u tržišnom gospodarstvu.

| (239) | Što se tiče sporazuma ministra koji se odnosi na rizik od zatvaranja iz političkih razloga, društvo EDF tvrdi da odredbe koje se odnose na rizik od zatvaranja iz političkih razloga ne predstavljaju potporu. |
| --- | --- |

(239)

Što se tiče sporazuma ministra koji se odnosi na rizik od zatvaranja iz političkih razloga, društvo EDF tvrdi da odredbe koje se odnose na rizik od zatvaranja iz političkih razloga ne predstavljaju potporu.

| (240) | Prema EDF-u, opća načela prava Ujedinjene Kraljevine i prava Europske unije omogućuju pravo na naknadu u slučaju lišavanja prava vlasništva. Ta se opća načela primjenjuju na sve tržišne subjekte, iako su određeni putovi do potraživanja naknade dostupni samo tržišnim subjektima iz država članica EU-a ili iz država članica Ugovora o energetskoj povelji. Mjerodavne odredbe Ugovora za razliku navodno daju ugovornu sigurnost u pogledu primjene općih načela. Na toj osnovi društvo EDF zaključuje da se sporazum ne može smatrati državnom potporom. |
| --- | --- |

(240)

Prema EDF-u, opća načela prava Ujedinjene Kraljevine i prava Europske unije omogućuju pravo na naknadu u slučaju lišavanja prava vlasništva. Ta se opća načela primjenjuju na sve tržišne subjekte, iako su određeni putovi do potraživanja naknade dostupni samo tržišnim subjektima iz država članica EU-a ili iz država članica Ugovora o energetskoj povelji. Mjerodavne odredbe Ugovora za razliku navodno daju ugovornu sigurnost u pogledu primjene općih načela. Na toj osnovi društvo EDF zaključuje da se sporazum ne može smatrati državnom potporom.

5.1.   ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O CILJEVIMA OD ZAJEDNIČKOG INTERESA

| (241) | Društvo EDF tvrdilo je da je Ujedinjenoj Kraljevini potrebno uvođenje otprilike 60 GW novoga proizvodnog kapaciteta u sustav u razdoblju od 2021. do 2030. kako bi riješila problem energetskoga jaza koji je rezultat zatvaranja postojećih elektrana na fosilna goriva i nuklearnih elektrana. Prema društvu EDF, problem jaza ne bi se mogao riješiti samo povećanjima međusobne povezanosti i energetske učinkovitosti nego je za njegovo rješavanje potrebna izgradnja znatne količine novih proizvodnih kapaciteta. |
| --- | --- |

(241)

Društvo EDF tvrdilo je da je Ujedinjenoj Kraljevini potrebno uvođenje otprilike 60 GW novoga proizvodnog kapaciteta u sustav u razdoblju od 2021. do 2030. kako bi riješila problem energetskoga jaza koji je rezultat zatvaranja postojećih elektrana na fosilna goriva i nuklearnih elektrana. Prema društvu EDF, problem jaza ne bi se mogao riješiti samo povećanjima međusobne povezanosti i energetske učinkovitosti nego je za njegovo rješavanje potrebna izgradnja znatne količine novih proizvodnih kapaciteta.

| (242) | Društvo EDF napomenulo je da bi izrada modela koju provodi DECC pokazala da će u ranim 2020-ima adekvatnost proizvodnje postati upitna te da bi HPC, od kojega se očekuje da će s proizvodnjom početi 2023., pridonio rješavanju toga energetskog jaza. |
| --- | --- |

(242)

Društvo EDF napomenulo je da bi izrada modela koju provodi DECC pokazala da će u ranim 2020-ima adekvatnost proizvodnje postati upitna te da bi HPC, od kojega se očekuje da će s proizvodnjom početi 2023., pridonio rješavanju toga energetskog jaza.

| (243) | Društvo EDF primijetilo je da će novi kapacitet uglavnom morati biti niskougljični kako bi postigao ciljeve dekarbonizacije koji su u skladu s Komisijinim Energetskim planom do 2050. (28). Nove nuklearne elektrane bile bi ključna sastavnica u isplativoj dekarbonizaciji elektroenergetskog sektora. |
| --- | --- |

(243)

Društvo EDF primijetilo je da će novi kapacitet uglavnom morati biti niskougljični kako bi postigao ciljeve dekarbonizacije koji su u skladu s Komisijinim Energetskim planom do 2050. (28). Nove nuklearne elektrane bile bi ključna sastavnica u isplativoj dekarbonizaciji elektroenergetskog sektora.

| (244) | Naposljetku, HPC bi također pomogao u ostvarivanju daljnje diversifikacije energetskih zaliha ograničavajući europsku ovisnost o uvozu plina iz zemalja izvan EU-a. To bi bilo u skladu s pravom Ujedinjene Kraljevine na uporabu diskrecijskog prava iz članka 194. UFEU-a radi uključivanja nuklearne energije u buduću kombinaciju izvora energije, zajedno s drugim oblicima niskougljične proizvodnje. |
| --- | --- |

(244)

Naposljetku, HPC bi također pomogao u ostvarivanju daljnje diversifikacije energetskih zaliha ograničavajući europsku ovisnost o uvozu plina iz zemalja izvan EU-a. To bi bilo u skladu s pravom Ujedinjene Kraljevine na uporabu diskrecijskog prava iz članka 194. UFEU-a radi uključivanja nuklearne energije u buduću kombinaciju izvora energije, zajedno s drugim oblicima niskougljične proizvodnje.

| (245) | Ova bi strateška odluka bila u skladu i s Ugovorom o Euratomu. |
| --- | --- |

(245)

Ova bi strateška odluka bila u skladu i s Ugovorom o Euratomu.

5.2.   ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O POTREBI ZA DRŽAVNOM INTERVENCIJOM I TRŽIŠNIM NEDOSTACIMA

| (246) | Društvo EDF izjavilo je da samo tržište ne može postići te zajedničke ciljeve jer su potrebna ulaganja dvostruko veća od ulaganja ostvarenih u dva desetljeća nakon privatizacije 1990. godine. |
| --- | --- |

(246)

Društvo EDF izjavilo je da samo tržište ne može postići te zajedničke ciljeve jer su potrebna ulaganja dvostruko veća od ulaganja ostvarenih u dva desetljeća nakon privatizacije 1990. godine.

| (247) | Kombinacija preostalih tržišnih nedostataka posebno bi se pojavila u odnosu na proizvodnju električne energije, a osobito nuklearne energije. Društvo Compass Lexecon podnijelo je izvješće kojim se dalje razrađuju u pogledu ti tržišni nedostaci (29):






  (a) | Tržišni nedostatak u pogledu emisije ugljičnog dioksida jer se emisijama ugljičnog dioksida ne bi prikladno odredila cijena u okviru ETS-a te donja granica cijene ugljika ne bi bila dovoljna s obzirom na politički rizik od toga da će se stope ubuduće sniziti. |
| --- | --- | --- |

(247)

Kombinacija preostalih tržišnih nedostataka posebno bi se pojavila u odnosu na proizvodnju električne energije, a osobito nuklearne energije. Društvo Compass Lexecon podnijelo je izvješće kojim se dalje razrađuju u pogledu ti tržišni nedostaci (29):

(a)

Tržišni nedostatak u pogledu emisije ugljičnog dioksida jer se emisijama ugljičnog dioksida ne bi prikladno odredila cijena u okviru ETS-a te donja granica cijene ugljika ne bi bila dovoljna s obzirom na politički rizik od toga da će se stope ubuduće sniziti.

| (b) | Tržišni nedostaci u pogledu sigurnosti i raznolikosti opskrbe zbog činjenice da ulagači ne bi prikladno cijenili socijalnu korist od sigurnosti i raznolikosti. Ulaganja u imovinu proizvodnje velikih razmjera ne bi se ostvarivala na temelju očekivanih povrata u razdobljima najviših cijena s obzirom na njihovu nepredvidivost, što bi dovelo do problema „novca koji nedostaje” i nedostatka raznolikosti u kombinaciji izvora energije. |
| --- | --- |

(b)

Tržišni nedostaci u pogledu sigurnosti i raznolikosti opskrbe zbog činjenice da ulagači ne bi prikladno cijenili socijalnu korist od sigurnosti i raznolikosti. Ulaganja u imovinu proizvodnje velikih razmjera ne bi se ostvarivala na temelju očekivanih povrata u razdobljima najviših cijena s obzirom na njihovu nepredvidivost, što bi dovelo do problema „novca koji nedostaje” i nedostatka raznolikosti u kombinaciji izvora energije.

| (c) | Nepotpuna tržišta prijenosa rizika s obzirom na to da ne bi bilo sigurno da će se veleprodajne cijene električne energije moći povezati s fiksnim troškovima niskougljične proizvodnje. Nastali rizik od volatilnosti cijena ne bi bio neuspjeh sam po sebi, ali bi postao rizik ako se rizici mogu učinkovito prenijeti, podijeliti ili združiti, što trenutačni tržišni uvjeti ne bi dopustili. |
| --- | --- |

(c)

Nepotpuna tržišta prijenosa rizika s obzirom na to da ne bi bilo sigurno da će se veleprodajne cijene električne energije moći povezati s fiksnim troškovima niskougljične proizvodnje. Nastali rizik od volatilnosti cijena ne bi bio neuspjeh sam po sebi, ali bi postao rizik ako se rizici mogu učinkovito prenijeti, podijeliti ili združiti, što trenutačni tržišni uvjeti ne bi dopustili.

| (d) | Politički rizik i rizik od „zastoja” zbog znatnih političkih i regulatornih rizika koji mogu značajno utjecati na povrate koje ulagači mogu ostvariti od projekta, izlažući ulagače u nove nuklearne elektrane mogućem problemu od „zastoja”, tj. rizik da bi ulagači, nakon što su uložili, djelovanjem vlade bili spriječeni u ostvarivanju povrata. |
| --- | --- |

(d)

Politički rizik i rizik od „zastoja” zbog znatnih političkih i regulatornih rizika koji mogu značajno utjecati na povrate koje ulagači mogu ostvariti od projekta, izlažući ulagače u nove nuklearne elektrane mogućem problemu od „zastoja”, tj. rizik da bi ulagači, nakon što su uložili, djelovanjem vlade bili spriječeni u ostvarivanju povrata.

| (e) | Rizici financiranja, zbog ograničenja koja proizlaze iz trenutačnih uvjeta na financijskim tržištima, u kojima bi zajmodavci izbjegavali rizik u pogledu novih nuklearnih elektrana. |
| --- | --- |

(e)

Rizici financiranja, zbog ograničenja koja proizlaze iz trenutačnih uvjeta na financijskim tržištima, u kojima bi zajmodavci izbjegavali rizik u pogledu novih nuklearnih elektrana.

| (248) | Iz gore navedenih argumenata EDF zaključuje da je državna potpora nužna za postizanje ciljeva od općega interesa. |
| --- | --- |

(248)

Iz gore navedenih argumenata EDF zaključuje da je državna potpora nužna za postizanje ciljeva od općega interesa.

5.3.   ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O PRIMJERENOSTI I POTICAJNOM UČINKU MJERA

| (249) | Društvo EDF smatralo je da bi se javnim pozivom koji je Ujedinjena Kraljevina u prosincu 2011. uputila poduzetnicima koji se bave novim niskougljičnim kapacitetom da uđu u raspravu s DECC-om o mogućim ugovorima o ulaganju, u kojem je NNBG bio jedini poduzetnik s novom nuklearnom elektranom koji se javio na taj poziv, postupak pregovora u koji su uključene ugovorne strane učinilo prikladnim. Ujedinjena Kraljevina dovršila bi značajnu dubinsku analizu projekta postupkom otkrivanja i provjere troškova koji traje 18 mjeseci. |
| --- | --- |

(249)

Društvo EDF smatralo je da bi se javnim pozivom koji je Ujedinjena Kraljevina u prosincu 2011. uputila poduzetnicima koji se bave novim niskougljičnim kapacitetom da uđu u raspravu s DECC-om o mogućim ugovorima o ulaganju, u kojem je NNBG bio jedini poduzetnik s novom nuklearnom elektranom koji se javio na taj poziv, postupak pregovora u koji su uključene ugovorne strane učinilo prikladnim. Ujedinjena Kraljevina dovršila bi značajnu dubinsku analizu projekta postupkom otkrivanja i provjere troškova koji traje 18 mjeseci.

| (250) | Osim toga, Ugovor za razliku ne bi izolirao društvo NNBG od tržišnih rizika. Društvo NNBG i dalje bi prodavalo električnu energiju na veleprodajnom tržištu. Razlika u plaćanjima činila bi popriličan iznos izračunan na temelju troškova projekta. Društvo NNBG bilo bi potaknuto prodati svoju proizvodnju na tržištu kako bi postiglo referentnu cijenu te bi preuzelo rizik da to ne može učiniti ili da ne može proizvesti onoliko električne energije koliko je planirano. |
| --- | --- |

(250)

Osim toga, Ugovor za razliku ne bi izolirao društvo NNBG od tržišnih rizika. Društvo NNBG i dalje bi prodavalo električnu energiju na veleprodajnom tržištu. Razlika u plaćanjima činila bi popriličan iznos izračunan na temelju troškova projekta. Društvo NNBG bilo bi potaknuto prodati svoju proizvodnju na tržištu kako bi postiglo referentnu cijenu te bi preuzelo rizik da to ne može učiniti ili da ne može proizvesti onoliko električne energije koliko je planirano.

| (251) | Osim toga, društvo NNBG zadržalo bi znatne rizike, uključujući rizike izgradnje, operativne rizike, financijske rizike te rizike od otpada i razgradnje. Prekoračenja troškova ne bi se prenosila na potrošače i snosilo bi ih društvo NNBG. |
| --- | --- |

(251)

Osim toga, društvo NNBG zadržalo bi znatne rizike, uključujući rizike izgradnje, operativne rizike, financijske rizike te rizike od otpada i razgradnje. Prekoračenja troškova ne bi se prenosila na potrošače i snosilo bi ih društvo NNBG.

| (252) | Naposljetku, Ugovor za razliku bio bi prikladan instrument jer bi osigurao dugoročan ugovor koji nudi stabilnost cijena, dok bi istodobno bio isplativiji od instrumenata poticajne premije s fiksnom premijom. Osim toga, bila bi potrebna kombinacija Ugovora za razliku i kreditnoga jamstva jer bi Ugovor za razliku riješio HPC-ov rizik projekta, a jamstvo bi društvu NNBG olakšalo pristup kreditu, dok bi istodobno bilo pruženo pod tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(252)

Naposljetku, Ugovor za razliku bio bi prikladan instrument jer bi osigurao dugoročan ugovor koji nudi stabilnost cijena, dok bi istodobno bio isplativiji od instrumenata poticajne premije s fiksnom premijom. Osim toga, bila bi potrebna kombinacija Ugovora za razliku i kreditnoga jamstva jer bi Ugovor za razliku riješio HPC-ov rizik projekta, a jamstvo bi društvu NNBG olakšalo pristup kreditu, dok bi istodobno bilo pruženo pod tržišnim uvjetima.

| (253) | Društvo EDF napomenulo je da ulaganje u novu proizvodnju nuklearne energije općenito, a posebno u HPC, ne bi bilo ostvareno bez Ugovora za razliku i kreditnoga jamstva te je pozdravilo preliminarni zaključak Komisije da je poticajni učinak prijavljene mjere vjerojatan. |
| --- | --- |

(253)

Društvo EDF napomenulo je da ulaganje u novu proizvodnju nuklearne energije općenito, a posebno u HPC, ne bi bilo ostvareno bez Ugovora za razliku i kreditnoga jamstva te je pozdravilo preliminarni zaključak Komisije da je poticajni učinak prijavljene mjere vjerojatan.

5.4.   ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O RAZMJERNOSTI MJERA

| (254) | Društvo EDF napomenulo je da razlika u plaćanjima ne bi premašivala razinu koja je potrebna da se projekt HPC smatra dovoljno isplativim. Ciljna unutarnja stopa povrata („IRR”) od [9,75 do 10,25] % bila bi u skladu s kriterijima ulaganja skupine EDF i primjerena s obzirom na rizike koji su uključeni u projekt te bi bila u skladu s povratima dodijeljenima drugim korisnicima Ugovora za razliku. |
| --- | --- |

(254)

Društvo EDF napomenulo je da razlika u plaćanjima ne bi premašivala razinu koja je potrebna da se projekt HPC smatra dovoljno isplativim. Ciljna unutarnja stopa povrata („IRR”) od [9,75 do 10,25] % bila bi u skladu s kriterijima ulaganja skupine EDF i primjerena s obzirom na rizike koji su uključeni u projekt te bi bila u skladu s povratima dodijeljenima drugim korisnicima Ugovora za razliku.

| (255) | Društvo EDF smatralo je da bi 35-godišnje trajanje Ugovora za razliku bilo najmanji potrebni rok za omogućivanje financiranja projekta. Svako smanjenje dovelo bi do promjena u strukturi financiranja duga, profilu načina financiranja razgradnje te razini rizika u pogledu prihoda i političkog rizika. |
| --- | --- |

(255)

Društvo EDF smatralo je da bi 35-godišnje trajanje Ugovora za razliku bilo najmanji potrebni rok za omogućivanje financiranja projekta. Svako smanjenje dovelo bi do promjena u strukturi financiranja duga, profilu načina financiranja razgradnje te razini rizika u pogledu prihoda i političkog rizika.

| (256) | Naposljetku, EDF je iznio da bi Ugovor za razliku sadržavao ugovorne mehanizme za sprečavanje toga da društvo NNBG i njegovi ulagači dobiju prekomjernu naknadu, posebno u klauzulama podjele dobiti. |
| --- | --- |

(256)

Naposljetku, EDF je iznio da bi Ugovor za razliku sadržavao ugovorne mehanizme za sprečavanje toga da društvo NNBG i njegovi ulagači dobiju prekomjernu naknadu, posebno u klauzulama podjele dobiti.

5.5.   ZAPRIMLJENE PRIMJEDBE O MOGUĆNOSTI NARUŠAVANJA TRŽIŠNOG NATJECANJA I TRGOVINE MEĐU DRŽAVAMA ČLANICAMA

| (257) | Društvo EDF smatralo je da Ugovor za razliku ne bi istisnuo privatna ulaganja u drugim oblicima proizvodnih kapaciteta, uključujući obnovljive izvore energije, zbog relativno maloga udjela kapaciteta puštenog u pogon. |
| --- | --- |

(257)

Društvo EDF smatralo je da Ugovor za razliku ne bi istisnuo privatna ulaganja u drugim oblicima proizvodnih kapaciteta, uključujući obnovljive izvore energije, zbog relativno maloga udjela kapaciteta puštenog u pogon.

| (258) | Prema mišljenju EDF-a, svako prebacivanje ulaganja u novu proizvodnju iz fosilnih goriva postignulo bi samo naznačene ciljeve ove mjere koji su od zajedničkog interesa. Ne bude li HPC-a, Ujedinjena Kraljevina može povećati razinu potpore ostalim niskougljičnim tehnologijama, ali društvo EDF smatralo je da bi takav scenarij bio manje učinkovit jer su takve tehnologije skuplji i neizvjesniji put prema ostvarivanju ciljeva Ujedinjene Kraljevine za dekarbonizaciju. |
| --- | --- |

(258)

Prema mišljenju EDF-a, svako prebacivanje ulaganja u novu proizvodnju iz fosilnih goriva postignulo bi samo naznačene ciljeve ove mjere koji su od zajedničkog interesa. Ne bude li HPC-a, Ujedinjena Kraljevina može povećati razinu potpore ostalim niskougljičnim tehnologijama, ali društvo EDF smatralo je da bi takav scenarij bio manje učinkovit jer su takve tehnologije skuplji i neizvjesniji put prema ostvarivanju ciljeva Ujedinjene Kraljevine za dekarbonizaciju.

| (259) | Utjecaj na sposobnost međusobnog povezivanja također bi bio ograničen jer HPC ne bi imao učinak na investicijske poticaje za interkonekcijske projekte, ne bi smanjio ulaganja u odgovor na potražnju, koji bi ponajprije bio vođen strukturom tarifa, niti bi smanjio ulaganja u energetsku učinkovitost, koja bi se uvelike oslanjala na određena bespovratna sredstva i financijsku potporu. |
| --- | --- |

(259)

Utjecaj na sposobnost međusobnog povezivanja također bi bio ograničen jer HPC ne bi imao učinak na investicijske poticaje za interkonekcijske projekte, ne bi smanjio ulaganja u odgovor na potražnju, koji bi ponajprije bio vođen strukturom tarifa, niti bi smanjio ulaganja u energetsku učinkovitost, koja bi se uvelike oslanjala na određena bespovratna sredstva i financijsku potporu.

| (260) | Društvo EDF također je tvrdilo da Ugovor za razliku ne bi društvu EDF ili društvu NNBG dao prednost koja nije dostupna drugim proizvođačima energije. Konkurenti bi mogli podnijeti zahtjev za Ugovor za razliku, a Ugovor za razliku ne bi oduzeo poticaj društvu NNBG za donošenje učinkovitih odluka o otpremanju i smanjenju troškova. |
| --- | --- |

(260)

Društvo EDF također je tvrdilo da Ugovor za razliku ne bi društvu EDF ili društvu NNBG dao prednost koja nije dostupna drugim proizvođačima energije. Konkurenti bi mogli podnijeti zahtjev za Ugovor za razliku, a Ugovor za razliku ne bi oduzeo poticaj društvu NNBG za donošenje učinkovitih odluka o otpremanju i smanjenju troškova.

| (261) | Naposljetku, Ugovor za razliku ne bi društvu NNBG pružio sposobnost manipuliranja referentnom cijenom ni poticaj za to niti za isključivanje konkurenata društva EDF, s obzirom na to da bi referentno tržište bilo vrlo likvidno, a sezonska proizvodnja društva NNBG činila bi samo mali udio količina kojima se trguje. Osim toga, Ugovor za razliku pružio bi mjere zaštite od bilo kakvih narušavanja referentne cijene. Sprečavanje pristupa konkurenata proizvodnom kapacitetu bazne energije HPC-a ne bi bilo prihvatljivo dioničarima društva NNBG koji nisu društvo EDF niti bi bilo prihvatljivo Ujedinjenoj Kraljevini kao jamcu pod kreditnim jamstvom ili zajmodavcima projekta. |
| --- | --- |

(261)

Naposljetku, Ugovor za razliku ne bi društvu NNBG pružio sposobnost manipuliranja referentnom cijenom ni poticaj za to niti za isključivanje konkurenata društva EDF, s obzirom na to da bi referentno tržište bilo vrlo likvidno, a sezonska proizvodnja društva NNBG činila bi samo mali udio količina kojima se trguje. Osim toga, Ugovor za razliku pružio bi mjere zaštite od bilo kakvih narušavanja referentne cijene. Sprečavanje pristupa konkurenata proizvodnom kapacitetu bazne energije HPC-a ne bi bilo prihvatljivo dioničarima društva NNBG koji nisu društvo EDF niti bi bilo prihvatljivo Ujedinjenoj Kraljevini kao jamcu pod kreditnim jamstvom ili zajmodavcima projekta.

6.   ODGOVOR UJEDINJENE KRALJEVINE NA PRIMJEDBE KOJE SU PODNIJELE ZAINTERESIRANE STRANE

| (262) | Ujedinjena Kraljevina poslala je svoj odgovor na primjedbe zainteresiranih strana 13. lipnja i 4. srpnja 2014. |
| --- | --- |

(262)

Ujedinjena Kraljevina poslala je svoj odgovor na primjedbe zainteresiranih strana 13. lipnja i 4. srpnja 2014.

| (263) | U cjelini, Ujedinjena Kraljevina utvrdila je da je većina primjedbi bila pozitivna te da je većina iznesenih pitanja već riješena u njezinim prethodnim podnescima. Glavni argumenti koje je Ujedinjena Kraljevina pružila kao odgovor na ključne probleme na koje su upozorile zainteresirane strane bit će istaknuti u nastavku. Bit će istaknuti samo odgovori na najrelevantnije primjedbe u pogledu ocjene državne potpore. |
| --- | --- |

(263)

U cjelini, Ujedinjena Kraljevina utvrdila je da je većina primjedbi bila pozitivna te da je većina iznesenih pitanja već riješena u njezinim prethodnim podnescima. Glavni argumenti koje je Ujedinjena Kraljevina pružila kao odgovor na ključne probleme na koje su upozorile zainteresirane strane bit će istaknuti u nastavku. Bit će istaknuti samo odgovori na najrelevantnije primjedbe u pogledu ocjene državne potpore.

6.1.   POSTOJANJE POTPORE I SGEI-ja

| (264) | Ujedinjena Kraljevina ponovila je svoje stajalište da države članice imaju opsežno diskrecijsko pravo u definiranju neke aktivnosti kao SGEI-ja. Navodno članak 8. Direktive o električnoj energiji ne bi bio primjenjiv na prijavljenu mjeru. |
| --- | --- |

(264)

Ujedinjena Kraljevina ponovila je svoje stajalište da države članice imaju opsežno diskrecijsko pravo u definiranju neke aktivnosti kao SGEI-ja. Navodno članak 8. Direktive o električnoj energiji ne bi bio primjenjiv na prijavljenu mjeru.

| (265) | Ujedinjena Kraljevina također je smatrala da je čak i u nedostatku službenoga natječajnog postupka posvuda oglašavala priliku za poduzetnike da se prijave na raspravu o ugovorima o ulaganju ili preliminarnim oblicima Ugovora za razliku za niskougljičnu proizvodnju. |
| --- | --- |

(265)

Ujedinjena Kraljevina također je smatrala da je čak i u nedostatku službenoga natječajnog postupka posvuda oglašavala priliku za poduzetnike da se prijave na raspravu o ugovorima o ulaganju ili preliminarnim oblicima Ugovora za razliku za niskougljičnu proizvodnju.

| (266) | U pogledu kreditnoga jamstva, Ujedinjena Kraljevina nastavila je preispitivati nedostatak potpore kako bi bila pružena po tržišnim uvjetima te bila dostupna i drugim projektima. Ujedinjena Kraljevina tvrdi da je program jamstava IUK-a otvoren za velike projekte ulaganja u Ujedinjenoj Kraljevini, uključujući ulaganja u projekte s obnovljivom energijom, kao i u nuklearne projekte. |
| --- | --- |

(266)

U pogledu kreditnoga jamstva, Ujedinjena Kraljevina nastavila je preispitivati nedostatak potpore kako bi bila pružena po tržišnim uvjetima te bila dostupna i drugim projektima. Ujedinjena Kraljevina tvrdi da je program jamstava IUK-a otvoren za velike projekte ulaganja u Ujedinjenoj Kraljevini, uključujući ulaganja u projekte s obnovljivom energijom, kao i u nuklearne projekte.

| (267) | Što se tiče naknade, vlasti Ujedinjene Kraljevine tvrde da je izvršna cijena određena na temelju: i. strogog postupka otkrivanja i provjere troškova radi ocjenjivanja troškova projekta HPC koji je proveden uz potporu vanjskih financijskih i tehničkih savjetnika; ii. temeljite ocjene razine povrata koju bi ulagači mogli razumno tražiti u odnosu na projekt HPC utvrđivanjem mjerila u odnosu na druge slične projekte; te iii. izazovnog niza pregovora koji su potpomognuti analizom gornje razine izvršne cijene koju je vlada Ujedinjene Kraljevine smatrala prikladnom za HPC uspoređujući ga i s troškovima drugih oblika električne energije. Vlada Ujedinjene Kraljevine također je provela ocjenu vrijednosti za novac, koja joj je omogućila da zaključi sljedeće: i. povrat ulaganja za projekt HPC bio je pošten i ne bi dao prekomjernu naknadu društvu NNBG; ii. izvršna cijena bila je cjenovno konkurentna niskougljičnoj proizvodnji i proizvodnji bez sustava vezanja i skladištenja CO2; te iii. ukupni HPC donio bi neto socijalnu korist te bi bio u skladu s ograničenjima cjenovne prihvatljivosti koje je odredila vlada Ujedinjene Kraljevine. |
| --- | --- |

(267)

Što se tiče naknade, vlasti Ujedinjene Kraljevine tvrde da je izvršna cijena određena na temelju: i. strogog postupka otkrivanja i provjere troškova radi ocjenjivanja troškova projekta HPC koji je proveden uz potporu vanjskih financijskih i tehničkih savjetnika; ii. temeljite ocjene razine povrata koju bi ulagači mogli razumno tražiti u odnosu na projekt HPC utvrđivanjem mjerila u odnosu na druge slične projekte; te iii. izazovnog niza pregovora koji su potpomognuti analizom gornje razine izvršne cijene koju je vlada Ujedinjene Kraljevine smatrala prikladnom za HPC uspoređujući ga i s troškovima drugih oblika električne energije. Vlada Ujedinjene Kraljevine također je provela ocjenu vrijednosti za novac, koja joj je omogućila da zaključi sljedeće: i. povrat ulaganja za projekt HPC bio je pošten i ne bi dao prekomjernu naknadu društvu NNBG; ii. izvršna cijena bila je cjenovno konkurentna niskougljičnoj proizvodnji i proizvodnji bez sustava vezanja i skladištenja CO2; te iii. ukupni HPC donio bi neto socijalnu korist te bi bio u skladu s ograničenjima cjenovne prihvatljivosti koje je odredila vlada Ujedinjene Kraljevine.

| (268) | S obzirom na Sporazum ministarstva, vlasti Ujedinjene Kraljevine tvrde da je razlog ovoga dodatnog sporazuma to što je rad nuklearnih elektrana posebno podložan promjenama u političkoj potpori za nuklearnu energiju. U takvim se okolnostima ministarstvo obvezalo plaćati naknadu (ako plaćanje ne obavi druga ugovorna strana Ugovora za razliku) kako bi se ulagače društva NNBG stavilo u isti položaj kao da nije došlo do zatvaranja iz političkih razloga. |
| --- | --- |

(268)

S obzirom na Sporazum ministarstva, vlasti Ujedinjene Kraljevine tvrde da je razlog ovoga dodatnog sporazuma to što je rad nuklearnih elektrana posebno podložan promjenama u političkoj potpori za nuklearnu energiju. U takvim se okolnostima ministarstvo obvezalo plaćati naknadu (ako plaćanje ne obavi druga ugovorna strana Ugovora za razliku) kako bi se ulagače društva NNBG stavilo u isti položaj kao da nije došlo do zatvaranja iz političkih razloga.

| (269) | Ujedinjena Kraljevina izjavljuje da Sporazum ministarstva ne ograničava sposobnost vlade Ujedinjene Kraljevine da zatvori nuklearne elektrane. Navodno bi Ugovor za razliku zajedno sa Sporazumom ministarstva prepoznao trajnu sposobnost vlade Ujedinjene Kraljevine da postupi tako upravo stoga što bi osigurao plaćanje naknade ako se HPC zatvori iz političkih razloga. Vlasti Ujedinjene Kraljevine tvrde da trenutačna vlada Ujedinjene Kraljevine ne bi mogla obvezati buduće vlade da zadrže otvorenima nuklearne elektrane. |
| --- | --- |

(269)

Ujedinjena Kraljevina izjavljuje da Sporazum ministarstva ne ograničava sposobnost vlade Ujedinjene Kraljevine da zatvori nuklearne elektrane. Navodno bi Ugovor za razliku zajedno sa Sporazumom ministarstva prepoznao trajnu sposobnost vlade Ujedinjene Kraljevine da postupi tako upravo stoga što bi osigurao plaćanje naknade ako se HPC zatvori iz političkih razloga. Vlasti Ujedinjene Kraljevine tvrde da trenutačna vlada Ujedinjene Kraljevine ne bi mogla obvezati buduće vlade da zadrže otvorenima nuklearne elektrane.

6.2.   CILJEVI OD ZAJEDNIČKOG INTERESA

| (270) | U pogledu primjedbe da Ugovor o Euratomu ne može osigurati zajednički cilj, osim ako ga politika Komisije izričito ne podupire, Ujedinjena Kraljevina napomenula je da je Ugovor o Euratomu i dalje dio ustavnoga uređenja EU-a i nije ukinut te da ne bi bilo osnove prema kojoj bi se tvrdilo da bi politike Komisije o nuklearnim elektranama mogle utjecati na značenje ili tumačenje Ugovora, koji Komisija ne može jednostrano mijenjati. |
| --- | --- |

(270)

U pogledu primjedbe da Ugovor o Euratomu ne može osigurati zajednički cilj, osim ako ga politika Komisije izričito ne podupire, Ujedinjena Kraljevina napomenula je da je Ugovor o Euratomu i dalje dio ustavnoga uređenja EU-a i nije ukinut te da ne bi bilo osnove prema kojoj bi se tvrdilo da bi politike Komisije o nuklearnim elektranama mogle utjecati na značenje ili tumačenje Ugovora, koji Komisija ne može jednostrano mijenjati.

| (271) | Ujedinjena Kraljevina nije se složila s primjedbama koje dovode u pitanje doprinos nuklearne energije dekarbonizaciji i primjedbe kojima se predlagalo da nuklearna energija ima negativan utjecaj na okoliš. Nuklearna energija bila bi priznat oblik niskougljične proizvodnje energije koji pridonosi dekarbonizaciji. Konkretno, Komisija bi prihvatila doprinos HPC-a ciljevima dekarbonizacije u kontekstu postupka savjetovanja iz članaka od 41. do 43. Ugovora o Euratomu. |
| --- | --- |

(271)

Ujedinjena Kraljevina nije se složila s primjedbama koje dovode u pitanje doprinos nuklearne energije dekarbonizaciji i primjedbe kojima se predlagalo da nuklearna energija ima negativan utjecaj na okoliš. Nuklearna energija bila bi priznat oblik niskougljične proizvodnje energije koji pridonosi dekarbonizaciji. Konkretno, Komisija bi prihvatila doprinos HPC-a ciljevima dekarbonizacije u kontekstu postupka savjetovanja iz članaka od 41. do 43. Ugovora o Euratomu.

| (272) | Nuklearne elektrane osigurale bi stabilan izvor proizvodnog kapaciteta bazne energije, pridonoseći tako sigurnosti opskrbe na predvidljiviji način od tehnologija povremene proizvodnje. |
| --- | --- |

(272)

Nuklearne elektrane osigurale bi stabilan izvor proizvodnog kapaciteta bazne energije, pridonoseći tako sigurnosti opskrbe na predvidljiviji način od tehnologija povremene proizvodnje.

6.3.   TRŽIŠNI NEDOSTACI I POTREBA ZA INTERVENCIJOM DRŽAVE

| (273) | Ujedinjena Kraljevina nije se složila s primjedbama kojima se predlaže da bi u nedostatku potpore tržište osiguralo ulaganje u nove nuklearne elektrane. Složila se, naprotiv, s primjedbama kojima se predlaže da je nuklearna proizvodnja bila sklona tržišnim nedostacima koji sprečavaju tržište u postizanju učinkovite razine dekarbonizacije i sigurnosti opskrbe bez državne intervencije. Tri glavna tržišna nedostatka koja utječu na poticaje ulaganja u nuklearnu proizvodnju jesu: 1. tržišni nedostatak u pogledu dekarbonizacije; 2. tržišni nedostatak u pogledu sigurnosti i raznolikosti opskrbe tržišta; i 3. nesavršenosti financijskih tržišta (nepotpuna tržišta prijenosa rizika i zastoj). |
| --- | --- |

(273)

Ujedinjena Kraljevina nije se složila s primjedbama kojima se predlaže da bi u nedostatku potpore tržište osiguralo ulaganje u nove nuklearne elektrane. Složila se, naprotiv, s primjedbama kojima se predlaže da je nuklearna proizvodnja bila sklona tržišnim nedostacima koji sprečavaju tržište u postizanju učinkovite razine dekarbonizacije i sigurnosti opskrbe bez državne intervencije. Tri glavna tržišna nedostatka koja utječu na poticaje ulaganja u nuklearnu proizvodnju jesu: 1. tržišni nedostatak u pogledu dekarbonizacije; 2. tržišni nedostatak u pogledu sigurnosti i raznolikosti opskrbe tržišta; i 3. nesavršenosti financijskih tržišta (nepotpuna tržišta prijenosa rizika i zastoj).

| (274) | Ujedinjena Kraljevina ponovila je da je EPR nova tehnologija te da se u Ujedinjenoj Kraljevini 30 godina nije ulagalo u nuklearnu energiju. Drugi novi nuklearni projekti u ostalim bi zemljama primili državnu potporu. Bez državne potpore nijedna EPR elektrana ne bi bila puštena u pogon u Ujedinjenoj Kraljevini. |
| --- | --- |

(274)

Ujedinjena Kraljevina ponovila je da je EPR nova tehnologija te da se u Ujedinjenoj Kraljevini 30 godina nije ulagalo u nuklearnu energiju. Drugi novi nuklearni projekti u ostalim bi zemljama primili državnu potporu. Bez državne potpore nijedna EPR elektrana ne bi bila puštena u pogon u Ujedinjenoj Kraljevini.

| (275) | Ujedinjena Kraljevina također je ponovila da bi drugi mehanizmi bili nedovoljni za ostvarivanje zajedničkih ciljeva. Operatori koje podupire Ugovor za razliku ne mogu sudjelovati na tržištu kapaciteta, a utjecaj donje granice cijene ugljika na cijene emisija ugljika ne bi bio dovoljan za podupiranje ulaganja u nove nuklearne elektrane. |
| --- | --- |

(275)

Ujedinjena Kraljevina također je ponovila da bi drugi mehanizmi bili nedovoljni za ostvarivanje zajedničkih ciljeva. Operatori koje podupire Ugovor za razliku ne mogu sudjelovati na tržištu kapaciteta, a utjecaj donje granice cijene ugljika na cijene emisija ugljika ne bi bio dovoljan za podupiranje ulaganja u nove nuklearne elektrane.

6.4.   PRIMJERENOST INSTRUMENTA I POTICAJNOG UČINKA

| (276) | Ujedinjena Kraljevina ne vjeruje da su Ugovori za razliku za nuklearne elektrane korisniji od onih za obnovljive izvore energije, s obzirom na to da bi sadržavali strože dodatne klauzule (npr. dogovori o podjeli dobiti). Osim toga, njegovo trajanje ne može se ocijeniti pretjeranim jer se mora smatrati najkraćim mogućim trajanjem koje bi donijelo ulaganje, a to je također problem koji se preklapa s razmjernošću mjere. |
| --- | --- |

(276)

Ujedinjena Kraljevina ne vjeruje da su Ugovori za razliku za nuklearne elektrane korisniji od onih za obnovljive izvore energije, s obzirom na to da bi sadržavali strože dodatne klauzule (npr. dogovori o podjeli dobiti). Osim toga, njegovo trajanje ne može se ocijeniti pretjeranim jer se mora smatrati najkraćim mogućim trajanjem koje bi donijelo ulaganje, a to je također problem koji se preklapa s razmjernošću mjere.

| (277) | Mjera bi osigurala poticajni učinak, između ostaloga, poticanjem društva NNBG na izgradnju elektrane prije primanja naknade. |
| --- | --- |

(277)

Mjera bi osigurala poticajni učinak, između ostaloga, poticanjem društva NNBG na izgradnju elektrane prije primanja naknade.

6.5.   RAZMJERNOST MJERA

| (278) | Ujedinjena Kraljevina ponovila je argumente u prilog svojega mišljenja da su mjere razmjerne. Prinosi na kapital na razini predloženoj u nekim primjedbama ne bi bili realistični, a mehanizam podjele dobiti spriječio bi prekomjernu naknadu čim bi se dosegao prag od 15 %. |
| --- | --- |

(278)

Ujedinjena Kraljevina ponovila je argumente u prilog svojega mišljenja da su mjere razmjerne. Prinosi na kapital na razini predloženoj u nekim primjedbama ne bi bili realistični, a mehanizam podjele dobiti spriječio bi prekomjernu naknadu čim bi se dosegao prag od 15 %.

| (279) | Društvo EDF ne bi imalo tržišnu moć niti bi moglo ostvarivati neočekivane dobiti na kraju Ugovora za razliku zbog zatvaranja njegovih postojećih nuklearnih elektrana prije novih nuklearnih elektrana, ulaska novih elektrana s niskom razinom emisije CO2 i dolaska drugih nuklearnih proizvođača. |
| --- | --- |

(279)

Društvo EDF ne bi imalo tržišnu moć niti bi moglo ostvarivati neočekivane dobiti na kraju Ugovora za razliku zbog zatvaranja njegovih postojećih nuklearnih elektrana prije novih nuklearnih elektrana, ulaska novih elektrana s niskom razinom emisije CO2 i dolaska drugih nuklearnih proizvođača.

| (280) | Cijene nuklearne energije na veleprodajnoj razini u Finskoj i Francuskoj ne bi bile prikladno mjerilo zbog posebnih uvjeta tih država članica, posebno zbog činjenice da je u Francuskoj cijena odraz postojećih elektrana, a ulaganje u njih u velikoj bi mjeri bilo amortizirano. |
| --- | --- |

(280)

Cijene nuklearne energije na veleprodajnoj razini u Finskoj i Francuskoj ne bi bile prikladno mjerilo zbog posebnih uvjeta tih država članica, posebno zbog činjenice da je u Francuskoj cijena odraz postojećih elektrana, a ulaganje u njih u velikoj bi mjeri bilo amortizirano.

| (281) | Ujedinjena Kraljevina također smatra da su troškovi razboritog upravljanja otpadom i razgradnje uračunati u analizu kojom se podupire poslovni slučaj, na temelju njezina plana da se osigura trajni objekt za pohranu i povezane usluge za upravljanje nuklearnim otpadom te njegovo zbrinjavanje. |
| --- | --- |

(281)

Ujedinjena Kraljevina također smatra da su troškovi razboritog upravljanja otpadom i razgradnje uračunati u analizu kojom se podupire poslovni slučaj, na temelju njezina plana da se osigura trajni objekt za pohranu i povezane usluge za upravljanje nuklearnim otpadom te njegovo zbrinjavanje.

6.6.   NARUŠAVANJA TRŽIŠNOGA NATJECANJA I TRGOVINE IZMEĐU DRŽAVA ČLANICA

| (282) | Ujedinjena Kraljevina iznijela je da tržišni poremećaji koje su istaknule zainteresirane strane ne bi nastali kao posljedica potpore. Društva NNBG i EDF ne bi mogla manipulirati referentnom cijenom, a EDF ne bi imao tržišnu snagu ili vladajući položaj na elektroenergetskom tržištu Ujedinjene Kraljevine. |
| --- | --- |

(282)

Ujedinjena Kraljevina iznijela je da tržišni poremećaji koje su istaknule zainteresirane strane ne bi nastali kao posljedica potpore. Društva NNBG i EDF ne bi mogla manipulirati referentnom cijenom, a EDF ne bi imao tržišnu snagu ili vladajući položaj na elektroenergetskom tržištu Ujedinjene Kraljevine.

| (283) | Ujedinjena Kraljevina ponovila je da HPC ne bi imao negativan utjecaj na ulaganja u nove kapacitete međusobnog povezivanja te da te kapacitete namjerava proširiti. Osim toga, električna energija koju je proizveo HPC može se izvoziti, čime se podupiru ulaganja u nove spojne vodove. |
| --- | --- |

(283)

Ujedinjena Kraljevina ponovila je da HPC ne bi imao negativan utjecaj na ulaganja u nove kapacitete međusobnog povezivanja te da te kapacitete namjerava proširiti. Osim toga, električna energija koju je proizveo HPC može se izvoziti, čime se podupiru ulaganja u nove spojne vodove.

| (284) | Potpora ne bi imala negativan utjecaj na druge niskougljične izvore s obzirom na to da njih također podupire Ujedinjena Kraljevina te da nema diskriminacije obnovljivih tehnologija. Potpora bi zapravo poduprla ulaganje u širok raspon energetskih inicijativa. |
| --- | --- |

(284)

Potpora ne bi imala negativan utjecaj na druge niskougljične izvore s obzirom na to da njih također podupire Ujedinjena Kraljevina te da nema diskriminacije obnovljivih tehnologija. Potpora bi zapravo poduprla ulaganje u širok raspon energetskih inicijativa.

6.7.   OSTALE PRIMJEDBE

| (285) | Ujedinjena Kraljevina odgovorila je na pitanje troškova odgovornosti, razgradnje i zbrinjavanja otpada, a posebno da postupanje s ovim troškovima ne bi uključivalo pružanje daljnje državne potpore. |
| --- | --- |

(285)

Ujedinjena Kraljevina odgovorila je na pitanje troškova odgovornosti, razgradnje i zbrinjavanja otpada, a posebno da postupanje s ovim troškovima ne bi uključivalo pružanje daljnje državne potpore.

| (286) | Konkretno, režim odgovornosti za nuklearne nesreće u okviru Akta o nuklearnim postrojenjima iz 1965. ne bi omogućio državnu potporu jer Ujedinjena Kraljevina društvu NNBG ne bi dala sigurnost u pogledu njegovih obveza za nuklearne nesreće. Odjeljcima 16. i 18. Akta o nuklearnim postrojenjima iz 1965. odgovornost za nuklearne nesreće nameće se na oba operatora i državu, s time da operatori imaju odgovornost do određenog iznosa, a država od toga iznosa nadalje. |
| --- | --- |

(286)

Konkretno, režim odgovornosti za nuklearne nesreće u okviru Akta o nuklearnim postrojenjima iz 1965. ne bi omogućio državnu potporu jer Ujedinjena Kraljevina društvu NNBG ne bi dala sigurnost u pogledu njegovih obveza za nuklearne nesreće. Odjeljcima 16. i 18. Akta o nuklearnim postrojenjima iz 1965. odgovornost za nuklearne nesreće nameće se na oba operatora i državu, s time da operatori imaju odgovornost do određenog iznosa, a država od toga iznosa nadalje.

| (287) | Osim toga, Ujedinjena Kraljevina ponovila je da se dogovorima za ograničenu odgovornost operatora i države primjenjuju članci 6. i 7. Pariške konvencije te članci 2. i 3. Konvencije iz Bruxellesa te bi stoga nastali iz obveza propisanih međunarodnim pravom koje bi odobrio EU, a posebno preporuke Komisije 65/42/Euratom i 66/22/Euratom. |
| --- | --- |

(287)

Osim toga, Ujedinjena Kraljevina ponovila je da se dogovorima za ograničenu odgovornost operatora i države primjenjuju članci 6. i 7. Pariške konvencije te članci 2. i 3. Konvencije iz Bruxellesa te bi stoga nastali iz obveza propisanih međunarodnim pravom koje bi odobrio EU, a posebno preporuke Komisije 65/42/Euratom i 66/22/Euratom.

7.   POSTOJANJE DRŽAVNE POTPORE

7.1.   DRŽAVNA POTPORA U SMISLU ČLANKA 107. STAVKA 1. UGOVORA

| (288) | Državna potpora definirana je člankom 107. stavkom 1. Ugovora kao svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje s pomoću državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj u mjeri u kojoj to utječe na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(288)

Državna potpora definirana je člankom 107. stavkom 1. Ugovora kao svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje s pomoću državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj u mjeri u kojoj to utječe na trgovinu među državama članicama.

7.2.   ODLUKA O POKRETANJU POSTUPKA

| (289) | U svojoj je obavijesti Ujedinjena Kraljevina tvrdila da prijavljena mjera ne predstavlja potporu u skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a, pogotovo jer intervencija nije dala prednost poduzeću na temelju kriterija „Altmark” (30). |
| --- | --- |

(289)

U svojoj je obavijesti Ujedinjena Kraljevina tvrdila da prijavljena mjera ne predstavlja potporu u skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a, pogotovo jer intervencija nije dala prednost poduzeću na temelju kriterija „Altmark” (30).

| (290) | U Odluci o pokretanju postupka Komisija je napomenula da je nuklearna energija održiva komercijalna djelatnost i da se općenito može smatrati takvom. Nadalje, zbog vremenskog rasporeda za izgradnju HPC-a Komisija je smatrala da je malo vjerojatno da će, nakon što se izgradi, moći riješiti pitanja sigurnosti opskrbe za koja se predviđalo da će se u Ujedinjenoj Kraljevini riješiti 2020. Komisija je dodatno izrazila sumnju zbog činjenice da je društvu NNBG povjereno provođenje posebnih obveza javne usluge. |
| --- | --- |

(290)

U Odluci o pokretanju postupka Komisija je napomenula da je nuklearna energija održiva komercijalna djelatnost i da se općenito može smatrati takvom. Nadalje, zbog vremenskog rasporeda za izgradnju HPC-a Komisija je smatrala da je malo vjerojatno da će, nakon što se izgradi, moći riješiti pitanja sigurnosti opskrbe za koja se predviđalo da će se u Ujedinjenoj Kraljevini riješiti 2020. Komisija je dodatno izrazila sumnju zbog činjenice da je društvu NNBG povjereno provođenje posebnih obveza javne usluge.

| (291) | Komisija je također izrazila sumnju u to mogu li se uvjeti nametnuti društvu NNBG smatrati obvezama javne usluge ili bi društvu NNBG bila povjerena usluga od općega gospodarskog interesa. |
| --- | --- |

(291)

Komisija je također izrazila sumnju u to mogu li se uvjeti nametnuti društvu NNBG smatrati obvezama javne usluge ili bi društvu NNBG bila povjerena usluga od općega gospodarskog interesa.

| (292) | Budući da niz nužnih elemenata koji se odnose na naknadu još nije uspostavljen te da će biti predmetom daljnjih pregovora, Komisija je u Odluci o pokretanju postupka utvrdila da još ne može provjeriti hoće li se dogovoreni parametri uspostaviti na objektivan i transparentan način kako bi se izbjeglo dodjeljivanje ekonomske prednosti koja bi išla u korist poduzetniku koji prima naknadu, a ne konkurentnim poduzetnicima. |
| --- | --- |

(292)

Budući da niz nužnih elemenata koji se odnose na naknadu još nije uspostavljen te da će biti predmetom daljnjih pregovora, Komisija je u Odluci o pokretanju postupka utvrdila da još ne može provjeriti hoće li se dogovoreni parametri uspostaviti na objektivan i transparentan način kako bi se izbjeglo dodjeljivanje ekonomske prednosti koja bi išla u korist poduzetniku koji prima naknadu, a ne konkurentnim poduzetnicima.

| (293) | Što se tiče mogućnosti prekomjerne naknade, Komisija je napomenula da se u vrijeme donošenja Odluke o pokretanju postupka nije moglo procijeniti hoće li društvo NNBG platiti komercijalnu stopu na jamstvo te je iznijela niz sumnji o tome je li mehanizam Ugovora za razliku omogućio prekomjernu naknadu. |
| --- | --- |

(293)

Što se tiče mogućnosti prekomjerne naknade, Komisija je napomenula da se u vrijeme donošenja Odluke o pokretanju postupka nije moglo procijeniti hoće li društvo NNBG platiti komercijalnu stopu na jamstvo te je iznijela niz sumnji o tome je li mehanizam Ugovora za razliku omogućio prekomjernu naknadu.

| (294) | Komisija je u Odluci o pokretanju postupka dodatno izrazila sumnju u to da razina dobiti upotrijebljena za određivanje izvršne cijene odgovara stopi povrata tipičnog društva razmatrajući treba li pružiti SGEI tijekom cijelog razdoblja ovlaštenja, uzimajući u obzir razinu rizika. |
| --- | --- |

(294)

Komisija je u Odluci o pokretanju postupka dodatno izrazila sumnju u to da razina dobiti upotrijebljena za određivanje izvršne cijene odgovara stopi povrata tipičnog društva razmatrajući treba li pružiti SGEI tijekom cijelog razdoblja ovlaštenja, uzimajući u obzir razinu rizika.

| (295) | U pogledu Sporazuma ministarstva Komisija se zapitala može li se on smatrati državnom potporom. |
| --- | --- |

(295)

U pogledu Sporazuma ministarstva Komisija se zapitala može li se on smatrati državnom potporom.

7.3.   UGOVOR ZA RAZLIKU: POSTOJANJE PREDNOSTI

| (296) | Komisija napominje da Ugovor za razliku štiti društvo NNBG od bilo kakve volatilnosti cijena na elektroenergetskom tržištu jer pri prodaji po cijenama koje su ispod te razine uvijek dobiva unaprijed definiranu izvršnu cijenu. To osigurava neprekidne izvore prihoda za društvo NNBG za prvih 35 godina rada HPC-a koje drugi operatori koji nemaju koristi od Ugovora za razliku ne primaju. Stoga Komisija smatra da Ugovor za razliku povlači za sobom selektivnu prednost za društvo NNBG. |
| --- | --- |

(296)

Komisija napominje da Ugovor za razliku štiti društvo NNBG od bilo kakve volatilnosti cijena na elektroenergetskom tržištu jer pri prodaji po cijenama koje su ispod te razine uvijek dobiva unaprijed definiranu izvršnu cijenu. To osigurava neprekidne izvore prihoda za društvo NNBG za prvih 35 godina rada HPC-a koje drugi operatori koji nemaju koristi od Ugovora za razliku ne primaju. Stoga Komisija smatra da Ugovor za razliku povlači za sobom selektivnu prednost za društvo NNBG.

| (297) | Vlasti Ujedinjene Kraljevine smatraju da prijavljene mjere ne podrazumijevaju prednost za društvo NNBG jer bi zadovoljavale kriterije „Altmark”. |
| --- | --- |

(297)

Vlasti Ujedinjene Kraljevine smatraju da prijavljene mjere ne podrazumijevaju prednost za društvo NNBG jer bi zadovoljavale kriterije „Altmark”.

| (298) | Sud Europske unije utvrdio je kriterije „Altmark” kako bi objasnio u kojim se okolnostima naknada koju pružaju javne vlasti za obavljanje usluge od općega gospodarskog interesa („SGEI”) smatra državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a (31). |
| --- | --- |

(298)

Sud Europske unije utvrdio je kriterije „Altmark” kako bi objasnio u kojim se okolnostima naknada koju pružaju javne vlasti za obavljanje usluge od općega gospodarskog interesa („SGEI”) smatra državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a (31).

| (299) | Sud je posebno naveo da se četiri kriterija moraju zadovoljiti kako se naknada pružena za SGEI ne bi smatrala državnom potporom. Ti su uvjeti kumulativni, a navedeni su u nastavku: |
| --- | --- |

(299)

Sud je posebno naveo da se četiri kriterija moraju zadovoljiti kako se naknada pružena za SGEI ne bi smatrala državnom potporom. Ti su uvjeti kumulativni, a navedeni su u nastavku:

| (300) | poduzetniku koji prima naknadu moraju zaista biti povjerene obveze pružanja javnih usluga i te obveze moraju biti jasno određene; |
| --- | --- |

(300)

poduzetniku koji prima naknadu moraju zaista biti povjerene obveze pružanja javnih usluga i te obveze moraju biti jasno određene;

| (301) | parametri na temelju kojih se izračunava naknada moraju se unaprijed uspostaviti na objektivan i transparentan način kako bi se izbjeglo dodjeljivanje ekonomske prednosti koja može pogodovati poduzetniku koji prima naknadu, a ne konkurentnim poduzetnicima; |
| --- | --- |

(301)

parametri na temelju kojih se izračunava naknada moraju se unaprijed uspostaviti na objektivan i transparentan način kako bi se izbjeglo dodjeljivanje ekonomske prednosti koja može pogodovati poduzetniku koji prima naknadu, a ne konkurentnim poduzetnicima;

| (302) | naknada ne smije premašiti iznos nužan za pokrivanje svih troškova ili dijela troškova koji su nastali pri provođenju obveze javne usluge, uzimajući u obzir odgovarajuće prihode i razumnu dobit za ispunjenje tih obveza; i |
| --- | --- |

(302)

naknada ne smije premašiti iznos nužan za pokrivanje svih troškova ili dijela troškova koji su nastali pri provođenju obveze javne usluge, uzimajući u obzir odgovarajuće prihode i razumnu dobit za ispunjenje tih obveza; i

| (303) | ako poduzetnik kojemu su povjerene obveze pružanja javnih usluga, u posebnom slučaju, nije odabran u skladu s postupkom javne nabave koji bi omogućio odabir ponuditelja koji ima mogućnost pružanja tih usluga po najmanjem trošku za zajednicu, razina potrebne naknade mora biti utvrđena na temelju analize troškova koje bi tipično poduzeće, kojim se primjereno upravlja i koje je prikladno opremljeno nužnim sredstvima, snosilo pri ispunjenju tih obveza, uzimajući u obzir odgovarajuće prihode i razumnu dobit za ispunjenje tih obveza. |
| --- | --- |

(303)

ako poduzetnik kojemu su povjerene obveze pružanja javnih usluga, u posebnom slučaju, nije odabran u skladu s postupkom javne nabave koji bi omogućio odabir ponuditelja koji ima mogućnost pružanja tih usluga po najmanjem trošku za zajednicu, razina potrebne naknade mora biti utvrđena na temelju analize troškova koje bi tipično poduzeće, kojim se primjereno upravlja i koje je prikladno opremljeno nužnim sredstvima, snosilo pri ispunjenju tih obveza, uzimajući u obzir odgovarajuće prihode i razumnu dobit za ispunjenje tih obveza.

| (304) | U svojoj Komunikaciji o primjeni pravila o državnim potporama Europske unije na naknadu koja se dodjeljuje za obavljanje usluga od općega gospodarskog interesa („Komunikacija o naknadi za SGEI”) Komisija je dodatno objasnila uvjete prema kojima se naknada za javne usluge smatra državnom potporom (32). |
| --- | --- |

(304)

U svojoj Komunikaciji o primjeni pravila o državnim potporama Europske unije na naknadu koja se dodjeljuje za obavljanje usluga od općega gospodarskog interesa („Komunikacija o naknadi za SGEI”) Komisija je dodatno objasnila uvjete prema kojima se naknada za javne usluge smatra državnom potporom (32).

7.4.   POSTOJANJE SGEI-ja

| (305) | Ujedinjena Kraljevina smatra da je prvi kriterij zadovoljen, posebno s obzirom na to da bi usluga koju bi trebalo pružati društvo NNBG bila jasno definirana, a tržište je ne bi pružalo. SGEI se navodno sastoji od osiguravanja da se ulaganje u nuklearni kapacitet nove generacije obavi u posebnom vremenskom okviru. |
| --- | --- |

(305)

Ujedinjena Kraljevina smatra da je prvi kriterij zadovoljen, posebno s obzirom na to da bi usluga koju bi trebalo pružati društvo NNBG bila jasno definirana, a tržište je ne bi pružalo. SGEI se navodno sastoji od osiguravanja da se ulaganje u nuklearni kapacitet nove generacije obavi u posebnom vremenskom okviru.

| (306) | Što se tiče definiranja SGEI-ja, sudska praksa utvrdila je da „mora biti jasno da u zakonu [EU-a] i za potrebe primjene propisa tržišnog natjecanja Ugovora o [FEU-u] ne postoji jasna i precizna regulatorna definicija pojma zadaće SGEI-ja niti uspostavljeni pravni pojam kojim bi se konačno utvrdili uvjeti koje treba zadovoljiti prije nego što država članica može ispravno pozivati na postojanje i zaštitu zadaće SGEI-ja, u smislu prvog uvjeta Altmark ili u smislu članka [106. stavka 2. UFEU-a]” (33). U nedostatku posebnih propisa EU-a države članice imaju opsežno diskrecijsko pravo u definiranju postojanja SGEI-ja. Međutim, postoje ograničenja ovoga diskrecijskog prava. Stoga, iako Komisija nema nadležnost za propisivanje koja se točno vrsta usluge može smatrati SGEI-jem, a koja ne, ona u načelu može zaključiti da je država članica počinila očitu pogrešku (34) procjene u kvalifikaciji usluge kao SGEI-ja. Država članica ne može, primjerice, priložiti obveze javne usluge uslugama koje poduzeća koja rade prema uobičajenim tržišnim uvjetima već pružaju ili mogu pružiti na zadovoljavajući način i pod uvjetima u skladu s javnim interesom, kako ih je definirala država. |
| --- | --- |

(306)

Što se tiče definiranja SGEI-ja, sudska praksa utvrdila je da „mora biti jasno da u zakonu [EU-a] i za potrebe primjene propisa tržišnog natjecanja Ugovora o [FEU-u] ne postoji jasna i precizna regulatorna definicija pojma zadaće SGEI-ja niti uspostavljeni pravni pojam kojim bi se konačno utvrdili uvjeti koje treba zadovoljiti prije nego što država članica može ispravno pozivati na postojanje i zaštitu zadaće SGEI-ja, u smislu prvog uvjeta Altmark ili u smislu članka [106. stavka 2. UFEU-a]” (33). U nedostatku posebnih propisa EU-a države članice imaju opsežno diskrecijsko pravo u definiranju postojanja SGEI-ja. Međutim, postoje ograničenja ovoga diskrecijskog prava. Stoga, iako Komisija nema nadležnost za propisivanje koja se točno vrsta usluge može smatrati SGEI-jem, a koja ne, ona u načelu može zaključiti da je država članica počinila očitu pogrešku (34) procjene u kvalifikaciji usluge kao SGEI-ja. Država članica ne može, primjerice, priložiti obveze javne usluge uslugama koje poduzeća koja rade prema uobičajenim tržišnim uvjetima već pružaju ili mogu pružiti na zadovoljavajući način i pod uvjetima u skladu s javnim interesom, kako ih je definirala država.

| (307) | Komisija je nekoliko puta potvrdila Ugovor za razliku kao sredstvo pružanja državne potpore u okviru reforme tržišta električne energije („EMR”) Ujedinjene Kraljevine (35). Komisija je smatrala da je Ugovor za razliku primjeren način dodjele državne potpore proizvodnji električne energije koja je odobrena na temelju sukladnosti s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c). Prema tome, ne bi bilo razloga da se Komisija ogradi od procjene iz Ugovora za razliku te da smatra da bi potpora proizvodnji električne energije Ugovorom za razliku mogla podlijegati SGEI-ju. |
| --- | --- |

(307)

Komisija je nekoliko puta potvrdila Ugovor za razliku kao sredstvo pružanja državne potpore u okviru reforme tržišta električne energije („EMR”) Ujedinjene Kraljevine (35). Komisija je smatrala da je Ugovor za razliku primjeren način dodjele državne potpore proizvodnji električne energije koja je odobrena na temelju sukladnosti s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c). Prema tome, ne bi bilo razloga da se Komisija ogradi od procjene iz Ugovora za razliku te da smatra da bi potpora proizvodnji električne energije Ugovorom za razliku mogla podlijegati SGEI-ju.

| (308) | U brojnim prilikama vlasti Ujedinjene Kraljevine u svojim podnescima spominju da je cilj mjere potaknuti ili pokrenuti ulaganja u niskougljičnu proizvodnju, posebno u nove nuklearne elektrane. Cilj ove politike razmjeran je cilju od zajedničkog interesa za koji može biti dodijeljena državna potpora, a ne ovlaštenju SGEI-ja. |
| --- | --- |

(308)

U brojnim prilikama vlasti Ujedinjene Kraljevine u svojim podnescima spominju da je cilj mjere potaknuti ili pokrenuti ulaganja u niskougljičnu proizvodnju, posebno u nove nuklearne elektrane. Cilj ove politike razmjeran je cilju od zajedničkog interesa za koji može biti dodijeljena državna potpora, a ne ovlaštenju SGEI-ja.

| (309) | Ugovor za razliku HPC-a posebno je osmišljen kako bi omogućio da se prepreke projektu uklone što učinkovitije, uključujući nekakvu zaštitu od određenih rizika, a osobito oko nesigurnosti zbog cijena električne energije u budućnosti; Ovaj je pristup u skladu s pružanjem državne potpore iz članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a te ne bi predstavljao SGEI. |
| --- | --- |

(309)

Ugovor za razliku HPC-a posebno je osmišljen kako bi omogućio da se prepreke projektu uklone što učinkovitije, uključujući nekakvu zaštitu od određenih rizika, a osobito oko nesigurnosti zbog cijena električne energije u budućnosti; Ovaj je pristup u skladu s pružanjem državne potpore iz članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a te ne bi predstavljao SGEI.

| (310) | U raspravi o tome primjenjuju li se pravila o javnoj nabavi na projekt, vlasti Ujedinjene Kraljevine priznaju da mjera ne uključuje nikakvu nabavu robe, radova ili usluga u korist vlade Ujedinjene Kraljevine, što proturječi njihovoj tvrdnji da mjera predstavlja SGEI. |
| --- | --- |

(310)

U raspravi o tome primjenjuju li se pravila o javnoj nabavi na projekt, vlasti Ujedinjene Kraljevine priznaju da mjera ne uključuje nikakvu nabavu robe, radova ili usluga u korist vlade Ujedinjene Kraljevine, što proturječi njihovoj tvrdnji da mjera predstavlja SGEI.

| (311) | Prvi kriterij Altmark također zahtijeva da poduzeće ima obvezu javne usluge koju mora izvršiti. Prema tome, kako bi se uskladilo sa sudskom praksom Altmark, dodjeljivanje javne usluge nužno je kako bi se definirale obveze dotičnog poduzetnika i vlasti (36). |
| --- | --- |

(311)

Prvi kriterij Altmark također zahtijeva da poduzeće ima obvezu javne usluge koju mora izvršiti. Prema tome, kako bi se uskladilo sa sudskom praksom Altmark, dodjeljivanje javne usluge nužno je kako bi se definirale obveze dotičnog poduzetnika i vlasti (36).

| (312) | Što se tiče obvezne naravi obveza javne usluge u dotičnom slučaju, čini se da Ujedinjena Kraljevina tvrdi da su osigurane kombinacijom strogih klauzula osmišljenih kako bi se osiguralo da će društvo NNBG poštovati određeni vremenski okvir i činjenicu da, kad se društvo NNBG uključi u izgradnju, „neće biti izlaza” zbog nastanka izuzetno visokih potopljenih troškova. Doista, čini se da Ugovor za razliku pruža niz takvih strogih odredaba kojima se društvo NNBG potiče na provođenje svoje obveze u skladu s ugovorom te dopušta vlastima Ujedinjene Kraljevine da raskinu ugovor ako se određene obveze ne provode. Nadalje, narav projekta podrazumijeva izuzetno visoke potopljene troškove koji će najvjerojatnije obeshrabriti napuštanje projekta. Međutim, unatoč posebnoj prirodi projekta, ugovorne odredbe tipične su ugovorne obveze koje bi svaka ugovorna strana pokušala uključiti u sličan dogovor, a ne obveza javne usluge koju su nametnule vlasti Ujedinjene Kraljevine. Društvo NNBG zapravo nije obvezno graditi nuklearnu elektranu niti je obvezno izgraditi je do određenoga datuma. Vlasti Ujedinjene Kraljevine ne mogu nametnuti nikakvu obvezu u tom pogledu; one mogu samo raskinuti ugovor. |
| --- | --- |

(312)

Što se tiče obvezne naravi obveza javne usluge u dotičnom slučaju, čini se da Ujedinjena Kraljevina tvrdi da su osigurane kombinacijom strogih klauzula osmišljenih kako bi se osiguralo da će društvo NNBG poštovati određeni vremenski okvir i činjenicu da, kad se društvo NNBG uključi u izgradnju, „neće biti izlaza” zbog nastanka izuzetno visokih potopljenih troškova. Doista, čini se da Ugovor za razliku pruža niz takvih strogih odredaba kojima se društvo NNBG potiče na provođenje svoje obveze u skladu s ugovorom te dopušta vlastima Ujedinjene Kraljevine da raskinu ugovor ako se određene obveze ne provode. Nadalje, narav projekta podrazumijeva izuzetno visoke potopljene troškove koji će najvjerojatnije obeshrabriti napuštanje projekta. Međutim, unatoč posebnoj prirodi projekta, ugovorne odredbe tipične su ugovorne obveze koje bi svaka ugovorna strana pokušala uključiti u sličan dogovor, a ne obveza javne usluge koju su nametnule vlasti Ujedinjene Kraljevine. Društvo NNBG zapravo nije obvezno graditi nuklearnu elektranu niti je obvezno izgraditi je do određenoga datuma. Vlasti Ujedinjene Kraljevine ne mogu nametnuti nikakvu obvezu u tom pogledu; one mogu samo raskinuti ugovor.

| (313) | Nadalje, HPC-u nije nametnuta obveza proizvodnje električne energije, proizvodnje određene količine električne energije ili da ta električna energije bude dostupna na tržištu. Doista, prema Ugovoru za razliku, HPC će imati visoke poticaje za proizvodnju što više električne energije kako bi povećao svoju dobit, ali to ne mora učiniti. Što se tiče prodaje električne energije, HPC-u je dopuštena prodaja na promptnom tržištu ili s pomoću bilateralnih ugovora, što znači da nije obvezan niti ga se potiče osigurati struju za javnost. |
| --- | --- |

(313)

Nadalje, HPC-u nije nametnuta obveza proizvodnje električne energije, proizvodnje određene količine električne energije ili da ta električna energije bude dostupna na tržištu. Doista, prema Ugovoru za razliku, HPC će imati visoke poticaje za proizvodnju što više električne energije kako bi povećao svoju dobit, ali to ne mora učiniti. Što se tiče prodaje električne energije, HPC-u je dopuštena prodaja na promptnom tržištu ili s pomoću bilateralnih ugovora, što znači da nije obvezan niti ga se potiče osigurati struju za javnost.

| (314) | Komisija smatra da se ovi uvjeti ne mogu smatrati obvezama javne službe ili takvima da pokazuju da je društvu NNBG povjeren SGEI. |
| --- | --- |

(314)

Komisija smatra da se ovi uvjeti ne mogu smatrati obvezama javne službe ili takvima da pokazuju da je društvu NNBG povjeren SGEI.

| (315) | Stoga Komisija zaključuje da prvi kriterij Altmark nije zadovoljen jer osiguravanje da se ulaganje u nuklearni kapacitet nove generacije ostvari u određenom vremenskom okviru ne predstavlja istinski SGEI te da Ujedinjeno Kraljevstvo društvu NNBG nije povjerilo obveze javne usluge. |
| --- | --- |

(315)

Stoga Komisija zaključuje da prvi kriterij Altmark nije zadovoljen jer osiguravanje da se ulaganje u nuklearni kapacitet nove generacije ostvari u određenom vremenskom okviru ne predstavlja istinski SGEI te da Ujedinjeno Kraljevstvo društvu NNBG nije povjerilo obveze javne usluge.

7.5.   ZAKLJUČAK PROCJENE U SMISLU ČLANKA 107. STAVKA 1. UFEU-A NA TEMELJU KRITERIJA „ALTMARK”

| (316) | Budući da su kriteriji Altmark kumulativni, a prvi kriterij nije zadovoljen, Komisija ne smatra da je nužno ocijeniti ostale kriterije. Na temelju argumenata prethodno određenih u odjeljcima od 7.1. do 7.5. gore, test „Altmark” za ovu mjeru nije ispunjen. Stoga Komisija smatra da će mjere društvu NNBG omogućiti selektivnu prednost. |
| --- | --- |

(316)

Budući da su kriteriji Altmark kumulativni, a prvi kriterij nije zadovoljen, Komisija ne smatra da je nužno ocijeniti ostale kriterije. Na temelju argumenata prethodno određenih u odjeljcima od 7.1. do 7.5. gore, test „Altmark” za ovu mjeru nije ispunjen. Stoga Komisija smatra da će mjere društvu NNBG omogućiti selektivnu prednost.

7.6.   POSTOJANJE POTPORE U SMISLU ČLANKA 107. STAVKA 1. UEFU-a: NAKNADA U SLUČAJU ZATVARANJA IZ POLITIČKIH RAZLOGA (SPORAZUM MINISTARSTVA)

| (317) | Ujedinjena Kraljevina namjerava dodijeliti naknadu društvu NNBG u slučaju zatvaranja elektrane HPC iz razloga koje se ne može izravno pripisati njezinu radu, a koji se posebno odnose na promjene vladine politike. |
| --- | --- |

(317)

Ujedinjena Kraljevina namjerava dodijeliti naknadu društvu NNBG u slučaju zatvaranja elektrane HPC iz razloga koje se ne može izravno pripisati njezinu radu, a koji se posebno odnose na promjene vladine politike.

| (318) | Čini se da Ujedinjena Kraljevina ovo obeštećenje ne smatra potporom. |
| --- | --- |

(318)

Čini se da Ujedinjena Kraljevina ovo obeštećenje ne smatra potporom.

| (319) | Ujedinjena Kraljevina tvrdi da će svi Ugovori za razliku sadržavati odredbe o naknadi za ulagače u slučaju „kvalifikacijskog slučaja zatvaranja”, na primjer promjene zakona kojom se trajno zatvara cijelo postrojenje (ovisno o tehnologiji) ili odbijanje Vlade Ujedinjene Kraljevine da pristane ponovno pokrenuti postrojenje nakon određenog razdoblja nakon zatvaranja. Izravni sporazum između ministarstva i ulagača društva NNBG dodatni je i odvojeni sporazum koji služi kao zaštitni mehanizam odredaba kvalifikacijskog slučaja zatvaranja potreban zbog posebne situacije koja se odnosi na nuklearnu energiju i većih rizika od zatvaranja iz političkih razloga. |
| --- | --- |

(319)

Ujedinjena Kraljevina tvrdi da će svi Ugovori za razliku sadržavati odredbe o naknadi za ulagače u slučaju „kvalifikacijskog slučaja zatvaranja”, na primjer promjene zakona kojom se trajno zatvara cijelo postrojenje (ovisno o tehnologiji) ili odbijanje Vlade Ujedinjene Kraljevine da pristane ponovno pokrenuti postrojenje nakon određenog razdoblja nakon zatvaranja. Izravni sporazum između ministarstva i ulagača društva NNBG dodatni je i odvojeni sporazum koji služi kao zaštitni mehanizam odredaba kvalifikacijskog slučaja zatvaranja potreban zbog posebne situacije koja se odnosi na nuklearnu energiju i većih rizika od zatvaranja iz političkih razloga.

| (320) | Prema društvu EDF, opća načela prava Ujedinjene Kraljevine i prava Europske unije omogućuju pravo na naknadu u slučaju lišavanja prava vlasništva. Ta se opća načela primjenjuju na sve tržišne subjekte, iako su određeni putovi do potraživanja naknade dostupni samo tržišnim subjektima iz država članica EU-a ili iz država članica Ugovora o energetskoj povelji. |
| --- | --- |

(320)

Prema društvu EDF, opća načela prava Ujedinjene Kraljevine i prava Europske unije omogućuju pravo na naknadu u slučaju lišavanja prava vlasništva. Ta se opća načela primjenjuju na sve tržišne subjekte, iako su određeni putovi do potraživanja naknade dostupni samo tržišnim subjektima iz država članica EU-a ili iz država članica Ugovora o energetskoj povelji.

| (321) | Čini se da svi Ugovori za razliku sadržavaju odredbe koje se odnose na kvalifikacijski slučaj zatvaranja, no neće svi imati koristi od posebnog, odvojenog Sporazuma ministarstva. Komisija priznaje da je moguće tvrditi da su u slučaju nuklearne energije rizici od zatvaranja iz političkih razloga veći od rizika u slučaju drugih tehnologija; međutim, čini se da druge nuklearne elektrane u Ujedinjenoj Kraljevini ne ostvaruju korist od sličnih Sporazuma ministarstva. |
| --- | --- |

(321)

Čini se da svi Ugovori za razliku sadržavaju odredbe koje se odnose na kvalifikacijski slučaj zatvaranja, no neće svi imati koristi od posebnog, odvojenog Sporazuma ministarstva. Komisija priznaje da je moguće tvrditi da su u slučaju nuklearne energije rizici od zatvaranja iz političkih razloga veći od rizika u slučaju drugih tehnologija; međutim, čini se da druge nuklearne elektrane u Ujedinjenoj Kraljevini ne ostvaruju korist od sličnih Sporazuma ministarstva.

| (322) | Kao što to tvrdi društvo EDF, opća načela prava Ujedinjene Kraljevine i prava Europske unije omogućuju pravo na naknadu u slučaju lišavanja prava vlasništva, no čini se da poseban sporazum koji na poseban način štiti određeno društvo od takvog rizika oslobađa to isto društvo od svih plaćenih naknada i vremena potrošenoga na provođenje njegovih prava koja proizlaze iz općih načela prava Ujedinjene Kraljevine i prava Europske unije na sudu ili izvan njega. Čini se da podupiranje zakonskog prava posebnim ugovornim pravom donosi prednost subjektu koji uživa takvo pravo, posebno jer se čini da je jedini koji se nalazi u ovoj situaciji. |
| --- | --- |

(322)

Kao što to tvrdi društvo EDF, opća načela prava Ujedinjene Kraljevine i prava Europske unije omogućuju pravo na naknadu u slučaju lišavanja prava vlasništva, no čini se da poseban sporazum koji na poseban način štiti određeno društvo od takvog rizika oslobađa to isto društvo od svih plaćenih naknada i vremena potrošenoga na provođenje njegovih prava koja proizlaze iz općih načela prava Ujedinjene Kraljevine i prava Europske unije na sudu ili izvan njega. Čini se da podupiranje zakonskog prava posebnim ugovornim pravom donosi prednost subjektu koji uživa takvo pravo, posebno jer se čini da je jedini koji se nalazi u ovoj situaciji.

| (323) | Stoga Komisija smatra da Sporazum ministarstva donosi određene selektivne prednosti za društvo NNBG. |
| --- | --- |

(323)

Stoga Komisija smatra da Sporazum ministarstva donosi određene selektivne prednosti za društvo NNBG.

7.7.   UGOVOR ZA RAZLIKU I SPORAZUM MINISTARSTVA: DRŽAVNA SREDSTVA I MOGUĆNOST NJIHOVA PRIPISIVANJA DRŽAVI

| (324) | Sporazum ministarstva zaključuje se s javnim tijelom i uključuje financijsku obvezu tog javnog tijela. Sve prednosti koje proizlaze iz njega proizlaze iz državnih sredstava. |
| --- | --- |

(324)

Sporazum ministarstva zaključuje se s javnim tijelom i uključuje financijsku obvezu tog javnog tijela. Sve prednosti koje proizlaze iz njega proizlaze iz državnih sredstava.

| (325) | Budući da Ugovor za razliku postoji zahvaljujući državi, prednost koja proizlazi iz Ugovora za razliku može se pripisati državi. |
| --- | --- |

(325)

Budući da Ugovor za razliku postoji zahvaljujući državi, prednost koja proizlazi iz Ugovora za razliku može se pripisati državi.

| (326) | Da bi se prednosti moglo razvrstati kao potporu u smislu članka 107. UEFU-a, one moraju biti izravno ili neizravno dodijeljene s pomoću državnih sredstava. To znači da su prednosti koje je izravno dodijelila država i prednosti koje je dodijelilo javno ili privatno tijelo koje je odredila ili uspostavila država uključene u koncept državnih sredstava u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a (37). U tom smislu članak 107. stavak 1. UFEU-a obuhvaća sva financijska sredstva kojima se javna tijela mogu zaista koristiti za potporu poduzećima, neovisno o tome jesu li ta sredstva trajna imovina javnog sektora (38). Stoga, čak i ako iznosi koji odgovaraju predmetnoj mjeri nisu trajno u posjedu ministarstva financija Ujedinjene Kraljevine, činjenica da su stalno pod javnom kontrolom i time dostupni nadležnim nacionalnim tijelima dovoljna je da budu razvrstani u kategoriju državnih sredstava (39). |
| --- | --- |

(326)

Da bi se prednosti moglo razvrstati kao potporu u smislu članka 107. UEFU-a, one moraju biti izravno ili neizravno dodijeljene s pomoću državnih sredstava. To znači da su prednosti koje je izravno dodijelila država i prednosti koje je dodijelilo javno ili privatno tijelo koje je odredila ili uspostavila država uključene u koncept državnih sredstava u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a (37). U tom smislu članak 107. stavak 1. UFEU-a obuhvaća sva financijska sredstva kojima se javna tijela mogu zaista koristiti za potporu poduzećima, neovisno o tome jesu li ta sredstva trajna imovina javnog sektora (38). Stoga, čak i ako iznosi koji odgovaraju predmetnoj mjeri nisu trajno u posjedu ministarstva financija Ujedinjene Kraljevine, činjenica da su stalno pod javnom kontrolom i time dostupni nadležnim nacionalnim tijelima dovoljna je da budu razvrstani u kategoriju državnih sredstava (39).

| (327) | Tijela Ujedinjene Kraljevine ne osporavaju financiranje Ugovora za razliku iz sredstava kojima upravlja država. |
| --- | --- |

(327)

Tijela Ujedinjene Kraljevine ne osporavaju financiranje Ugovora za razliku iz sredstava kojima upravlja država.

| (328) | Na temelju elemenata objašnjenih u nastavku, Komisija smatra da će prednost dodijeljena u okviru Ugovora za razliku financirati javno ili privatno tijelo koje je odredila država. |
| --- | --- |

(328)

Na temelju elemenata objašnjenih u nastavku, Komisija smatra da će prednost dodijeljena u okviru Ugovora za razliku financirati javno ili privatno tijelo koje je odredila država.

| (329) | Ugovor za razliku financirat će pristojbom za dobavljače i u tim je okolnostima nužno zaključiti da se svaka prednost plaćena u okviru Ugovora za razliku može pripisati državi i da se financira iz sredstava kojima upravlja država. |
| --- | --- |

(329)

Ugovor za razliku financirat će pristojbom za dobavljače i u tim je okolnostima nužno zaključiti da se svaka prednost plaćena u okviru Ugovora za razliku može pripisati državi i da se financira iz sredstava kojima upravlja država.

| (330) | Država će najprije utvrditi izvršnu cijenu i pristojbu. |
| --- | --- |

(330)

Država će najprije utvrditi izvršnu cijenu i pristojbu.

| (331) | Zatim će druga ugovorna strana u načelu biti privatno društvo u vlasništvu države te će ga u svakom slučaju odrediti država. Članci druge ugovorne strane ne mogu biti izmijenjeni bez suglasnosti ministarstva. |
| --- | --- |

(331)

Zatim će druga ugovorna strana u načelu biti privatno društvo u vlasništvu države te će ga u svakom slučaju odrediti država. Članci druge ugovorne strane ne mogu biti izmijenjeni bez suglasnosti ministarstva.

| (332) | Treće, druga ugovorna strana koju je odredila država provodit će sustav plaćanja koji uključuje ubiranje pristojbe od dobavljača i ubiranje dugova od proizvođača kad je tržišna cijena veća od izvršne cijene. Također će uključivati plaćanja proizvođačima i plaćanja dobavljačima u određenim slučajevima. |
| --- | --- |

(332)

Treće, druga ugovorna strana koju je odredila država provodit će sustav plaćanja koji uključuje ubiranje pristojbe od dobavljača i ubiranje dugova od proizvođača kad je tržišna cijena veća od izvršne cijene. Također će uključivati plaćanja proizvođačima i plaćanja dobavljačima u određenim slučajevima.

| (333) | Četvrto, druga ugovorna strana imat će ovlast povećanja prihoda u Zakonu o energetici kako bi od dobavljača mogla ubirati sredstva potrebna za plaćanja proizvođačima iz Ugovora za razliku, a država će staviti na snagu određeni broj mehanizama kako bi se osigurala plaćanja proizvođačima iz Ugovora za razliku u slučaju neplaćanja dobavljača. Ti će mehanizmi uključivati obvezu dobavljača da osiguraju jamstva, pričuvni fond za slučaj nelikvidnosti te odrede dobavljača zadnjeg izbora. Pričuvni fond za slučaj nelikvidnosti omogućio bi drugoj ugovornoj strani sredstva koja bi pokrila plaćanja pristojbe dobavljača koji ne ispunjava svoje obveze u razdoblju od potrošnje njegova ukupnog jamstva do imenovanja zamjenskog dobavljača u okviru mehanizma dobavljača zadnjeg izbora koji regulira Ofgem. |
| --- | --- |

(333)

Četvrto, druga ugovorna strana imat će ovlast povećanja prihoda u Zakonu o energetici kako bi od dobavljača mogla ubirati sredstva potrebna za plaćanja proizvođačima iz Ugovora za razliku, a država će staviti na snagu određeni broj mehanizama kako bi se osigurala plaćanja proizvođačima iz Ugovora za razliku u slučaju neplaćanja dobavljača. Ti će mehanizmi uključivati obvezu dobavljača da osiguraju jamstva, pričuvni fond za slučaj nelikvidnosti te odrede dobavljača zadnjeg izbora. Pričuvni fond za slučaj nelikvidnosti omogućio bi drugoj ugovornoj strani sredstva koja bi pokrila plaćanja pristojbe dobavljača koji ne ispunjava svoje obveze u razdoblju od potrošnje njegova ukupnog jamstva do imenovanja zamjenskog dobavljača u okviru mehanizma dobavljača zadnjeg izbora koji regulira Ofgem.

| (334) | Peto, druga ugovorna strana izvijestit će državu o provedbi. U vezi s time, namjera je da druga ugovorna strana bude regulirana okvirnim dokumentom, u kojem se, između ostaloga, utvrđuju odnos između druge ugovorne strane i države, operativna načela druge ugovorne strane, pitanja rezervirana za dioničara, uloge i odgovornosti druge ugovorne strane, upravljanje i financijske odgovornosti te zahtjevi izvješćivanja i praćenja. U njemu će također biti navedeni parametri unutar kojih je druga ugovorna strana dužna ispuniti svoje funkcije u vezi s Ugovorima za razliku. |
| --- | --- |

(334)

Peto, druga ugovorna strana izvijestit će državu o provedbi. U vezi s time, namjera je da druga ugovorna strana bude regulirana okvirnim dokumentom, u kojem se, između ostaloga, utvrđuju odnos između druge ugovorne strane i države, operativna načela druge ugovorne strane, pitanja rezervirana za dioničara, uloge i odgovornosti druge ugovorne strane, upravljanje i financijske odgovornosti te zahtjevi izvješćivanja i praćenja. U njemu će također biti navedeni parametri unutar kojih je druga ugovorna strana dužna ispuniti svoje funkcije u vezi s Ugovorima za razliku.

| (335) | Na temelju tih elemenata može se zaključiti da će prednost koju osigurava Ugovor za razliku biti financirana doprinosima koje nameće država te da će subjekt koji je odredila država, koja njime i upravlja, njome upravljati i raspodijeliti je u skladu s odredbama zakonodavstva. |
| --- | --- |

(335)

Na temelju tih elemenata može se zaključiti da će prednost koju osigurava Ugovor za razliku biti financirana doprinosima koje nameće država te da će subjekt koji je odredila država, koja njime i upravlja, njome upravljati i raspodijeliti je u skladu s odredbama zakonodavstva.

7.8.   KREDITNO JAMSTVO: POSTOJANJE PREDNOSTI FINANCIRANE DRŽAVNIM SREDSTVIMA KOJA SE MOŽE PRIPISATI DRŽAVI

| (336) | Vlada Ujedinjene Kraljevine smatra da kreditno jamstvo i uvjeti Ugovora za razliku imaju različite svrhe. Formuliranje cijena i odobrenje kreditnog jamstva znatno ovise o riziku unutar cijelog projekta, uključujući uvjete Ugovora za razliku. Međutim, obrnuta situacija ne bi bila stvarna: prisutnost jamstva preraspodjeljuje profil rizika između ulagača dužničkog instrumenta i jamca te ne mijenja profil rizika projekta. Vlada Ujedinjene Kraljevine ne smatra da bi društvo koje provodi projekt primilo ikakvu dodatnu potporu iz kombinacije Ugovora za razliku i kreditnog jamstva. |
| --- | --- |

(336)

Vlada Ujedinjene Kraljevine smatra da kreditno jamstvo i uvjeti Ugovora za razliku imaju različite svrhe. Formuliranje cijena i odobrenje kreditnog jamstva znatno ovise o riziku unutar cijelog projekta, uključujući uvjete Ugovora za razliku. Međutim, obrnuta situacija ne bi bila stvarna: prisutnost jamstva preraspodjeljuje profil rizika između ulagača dužničkog instrumenta i jamca te ne mijenja profil rizika projekta. Vlada Ujedinjene Kraljevine ne smatra da bi društvo koje provodi projekt primilo ikakvu dodatnu potporu iz kombinacije Ugovora za razliku i kreditnog jamstva.

| (337) | No intervencije države povezane s elektranom HPC treba zajedno razmotriti kao jedinstvenu mjeru potpore s obzirom na iznos duga potrebnog za taj projekt koji ne bi mogao biti dobiven bez intervencije države, trenutak istodobnih intervencija države i vezu između rejtinga društva NNBG, formuliranja cijena jamstva i odredaba Ugovora za razliku. Ugovor za razliku, Sporazum ministarstva i kreditno jamstvo razlikuju se u smislu načina provedbe, ali su dio iste odluke o ulaganju tijela Ujedinjene Kraljevine i imaju isti cilj: potaknuti i omogućiti ulaganja u novu nuklearnu elektranu. Navedene tri mjere povezane su i sve su potrebne za izgradnju elektrane HPC. |
| --- | --- |

(337)

No intervencije države povezane s elektranom HPC treba zajedno razmotriti kao jedinstvenu mjeru potpore s obzirom na iznos duga potrebnog za taj projekt koji ne bi mogao biti dobiven bez intervencije države, trenutak istodobnih intervencija države i vezu između rejtinga društva NNBG, formuliranja cijena jamstva i odredaba Ugovora za razliku. Ugovor za razliku, Sporazum ministarstva i kreditno jamstvo razlikuju se u smislu načina provedbe, ali su dio iste odluke o ulaganju tijela Ujedinjene Kraljevine i imaju isti cilj: potaknuti i omogućiti ulaganja u novu nuklearnu elektranu. Navedene tri mjere povezane su i sve su potrebne za izgradnju elektrane HPC.

| (338) | Kreditno jamstvo okosnica je financiranja projekta neusporedive vrijednosti. Postojanje kreditnog jamstva također je važno za projekt kako bi privuklo kreditiranje izvana. Primjeri sličnih jamstava za slične projekte na tržištu nisu navedeni jer ne postoje. S obzirom na nezabilježenu narav projekta, financiranja i jamstva za koje nema precizno usporedivih referentnih vrijednosti, čak i u slučaju razmatranja mogućnosti da naknada smanjuje potporu, Komisija smatra da se cijenu koju društvo NNBG plaća za kreditno jamstvo ne može smatrati tržišnom cijenom jer tržište nema slično postrojenje niti će ga imati. |
| --- | --- |

(338)

Kreditno jamstvo okosnica je financiranja projekta neusporedive vrijednosti. Postojanje kreditnog jamstva također je važno za projekt kako bi privuklo kreditiranje izvana. Primjeri sličnih jamstava za slične projekte na tržištu nisu navedeni jer ne postoje. S obzirom na nezabilježenu narav projekta, financiranja i jamstva za koje nema precizno usporedivih referentnih vrijednosti, čak i u slučaju razmatranja mogućnosti da naknada smanjuje potporu, Komisija smatra da se cijenu koju društvo NNBG plaća za kreditno jamstvo ne može smatrati tržišnom cijenom jer tržište nema slično postrojenje niti će ga imati.

| (339) | Kreditno jamstvo nudi javno tijelo Ujedinjene Kraljevine te uključuje sredstva Ujedinjene Kraljevine. Stoga Komisija smatra da kreditno jamstvo Ujedinjene Kraljevine za dug društva NNBG uključuje državnu potporu. |
| --- | --- |

(339)

Kreditno jamstvo nudi javno tijelo Ujedinjene Kraljevine te uključuje sredstva Ujedinjene Kraljevine. Stoga Komisija smatra da kreditno jamstvo Ujedinjene Kraljevine za dug društva NNBG uključuje državnu potporu.

7.9.   NARUŠAVANJE TRŽIŠNOG NATJECANJA I UTJECAJ NA TRGOVINU

| (340) | Ugovor za razliku, Sporazum ministarstva i kreditno jamstvo mogu narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama. Komisija u tom pogledu napominje da su proizvodnja i opskrba električnom energijom liberalizirane. Kao što je ovdje slučaj, prijavljene mjere omogućit će razvoj velike razine kapaciteta koji su u suprotnome mogli biti predmetom privatnog ulaganja drugih tržišnih subjekata koji se koriste alternativnim tehnologijama, iz Ujedinjene Kraljevine ili iz ostalih država članica; prijavljene mjere mogu utjecati na trgovinu među državama članicama i narušiti tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(340)

Ugovor za razliku, Sporazum ministarstva i kreditno jamstvo mogu narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama. Komisija u tom pogledu napominje da su proizvodnja i opskrba električnom energijom liberalizirane. Kao što je ovdje slučaj, prijavljene mjere omogućit će razvoj velike razine kapaciteta koji su u suprotnome mogli biti predmetom privatnog ulaganja drugih tržišnih subjekata koji se koriste alternativnim tehnologijama, iz Ujedinjene Kraljevine ili iz ostalih država članica; prijavljene mjere mogu utjecati na trgovinu među državama članicama i narušiti tržišno natjecanje.

| (341) | Komisija smatra da bi mjere potpore mogle potencijalno narušiti odluke o ulaganju i istisnuti alternativna ulaganja. Budući da je društvo EDF već aktivno na tržištu proizvodnje u Ujedinjenoj Kraljevini, potpora može narušiti funkcioniranje silaznog tržišta. Potpora bi također mogla dovesti do mogućih smanjenja likvidnosti veleprodajnog tržišta. |
| --- | --- |

(341)

Komisija smatra da bi mjere potpore mogle potencijalno narušiti odluke o ulaganju i istisnuti alternativna ulaganja. Budući da je društvo EDF već aktivno na tržištu proizvodnje u Ujedinjenoj Kraljevini, potpora može narušiti funkcioniranje silaznog tržišta. Potpora bi također mogla dovesti do mogućih smanjenja likvidnosti veleprodajnog tržišta.

7.10.   OPĆI ZAKLJUČAK O POSTOJANJU POTPORE

| (342) | Komisija stoga zaključuje da Ugovor za razliku, Sporazum ministarstva i kreditno jamstvo, kao različite mjere koje se odnose na jedinstvenu intervenciju države, uključuju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(342)

Komisija stoga zaključuje da Ugovor za razliku, Sporazum ministarstva i kreditno jamstvo, kao različite mjere koje se odnose na jedinstvenu intervenciju države, uključuju državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

8.   OCJENA MJERE U SKLADU S ČLANKOM 106. STAVKOM 2. UFEU-a

| (343) | Komisija je u svojoj Komunikaciji o okviru Europske unije za državne potpore u obliku naknade za javne usluge („okvir SGEI-ja”) (40) objasnila kako bi pri ocjenjivanju prijavljene mjere koja uključuje državnu potporu i odredbu SGEI-ja tumačila članak 106. stavak 2. UFEU-a. Komisija je, kao što je prethodno navedeno, u uvodnoj izjavi 315. zaključila da prijavljena mjera ne obuhvaća odredbu pravog SGEI-ja koji je temeljni uvjet za ocjenu mjere u skladu s člankom 106. stavkom 2. UFEU-a. Stoga Komisija ne smatra da je potrebno ocijeniti ostatak zahtjeva iz okvira SGEI-ja kako bi zaključila da prijavljena mjera ne može biti spojiva s unutarnjim tržištem na temelju zahtjeva članka 106. stavka 2. UFEU-a. |
| --- | --- |

(343)

Komisija je u svojoj Komunikaciji o okviru Europske unije za državne potpore u obliku naknade za javne usluge („okvir SGEI-ja”) (40) objasnila kako bi pri ocjenjivanju prijavljene mjere koja uključuje državnu potporu i odredbu SGEI-ja tumačila članak 106. stavak 2. UFEU-a. Komisija je, kao što je prethodno navedeno, u uvodnoj izjavi 315. zaključila da prijavljena mjera ne obuhvaća odredbu pravog SGEI-ja koji je temeljni uvjet za ocjenu mjere u skladu s člankom 106. stavkom 2. UFEU-a. Stoga Komisija ne smatra da je potrebno ocijeniti ostatak zahtjeva iz okvira SGEI-ja kako bi zaključila da prijavljena mjera ne može biti spojiva s unutarnjim tržištem na temelju zahtjeva članka 106. stavka 2. UFEU-a.

9.   OCJENA MJERE POTPORE U SKLADU S ČLANKOM 107. STAVKOM 3. TOČKOM (c) UFEU-a

| (344) | Komisija u uvodnoj napomeni podsjeća da su mjere koje uključuju potporu za funkcioniranje u načelu nespojive u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) (41). Međutim, prijavljene mjere, posebno Ugovor za razliku, jednakovrijedne su potpori za ulaganje iz razloga navedenih u nastavku. |
| --- | --- |

(344)

Komisija u uvodnoj napomeni podsjeća da su mjere koje uključuju potporu za funkcioniranje u načelu nespojive u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) (41). Međutim, prijavljene mjere, posebno Ugovor za razliku, jednakovrijedne su potpori za ulaganje iz razloga navedenih u nastavku.

| (345) | Cilj mjera, a posebno Ugovora za razliku, jest omogućiti društvu NNBG ulaganje u izgradnju elektrane HPC. Ugovor za razliku učinkovito pruža instrument zaštite od rizika u obliku stablizatora cijena, nudeći stabilnost prihoda i sigurnost za dovoljno dugo vremensko razdoblje kako bi društvo NNBG moglo ulagati goleme količine sredstava potrebne za izgradnju elektrane HPC. |
| --- | --- |

(345)

Cilj mjera, a posebno Ugovora za razliku, jest omogućiti društvu NNBG ulaganje u izgradnju elektrane HPC. Ugovor za razliku učinkovito pruža instrument zaštite od rizika u obliku stablizatora cijena, nudeći stabilnost prihoda i sigurnost za dovoljno dugo vremensko razdoblje kako bi društvo NNBG moglo ulagati goleme količine sredstava potrebne za izgradnju elektrane HPC.

| (346) | Elektrana HPC snosi znatnije rizike tijekom faze izgradnje i manje rizike tijekom faze rada. Dugo trajanje rada elektrane HPC poziva na potporne mjere koje će to uzeti u obzir. Iz perspektive ovakvoga posebnog tipa projekta, Komisija smatra da je mjera potpore zapravo jednaka pružanju potpore za ulaganje koja uzima u obzir obilježja i profil rizika projekta te time smanjuje potreban iznos potpore i dodatnih mjera nužnih za poticanje ulaganja. Sa stajališta financijskog modeliranja, neto sadašnja vrijednost plaćanja izvršne cijene može se smatrati jednakovrijednom plaćanju paušalnog iznosa koji društvu NNBG omogućuje pokrivanje troškova izgradnje. |
| --- | --- |

(346)

Elektrana HPC snosi znatnije rizike tijekom faze izgradnje i manje rizike tijekom faze rada. Dugo trajanje rada elektrane HPC poziva na potporne mjere koje će to uzeti u obzir. Iz perspektive ovakvoga posebnog tipa projekta, Komisija smatra da je mjera potpore zapravo jednaka pružanju potpore za ulaganje koja uzima u obzir obilježja i profil rizika projekta te time smanjuje potreban iznos potpore i dodatnih mjera nužnih za poticanje ulaganja. Sa stajališta financijskog modeliranja, neto sadašnja vrijednost plaćanja izvršne cijene može se smatrati jednakovrijednom plaćanju paušalnog iznosa koji društvu NNBG omogućuje pokrivanje troškova izgradnje.

| (347) | Komisija stoga zaključuje da u ovom posebnom slučaju, zbog posebnosti projekta, potpora ima obilježje potpore za ulaganja i njezina će spojivost biti ocijenjena u skladu s time. Posebni slučajevi narušavanja tržišnog natjecanja koje je prouzročila potpora bit će ocijenjeni u odjeljku 9.6. |
| --- | --- |

(347)

Komisija stoga zaključuje da u ovom posebnom slučaju, zbog posebnosti projekta, potpora ima obilježje potpore za ulaganja i njezina će spojivost biti ocijenjena u skladu s time. Posebni slučajevi narušavanja tržišnog natjecanja koje je prouzročila potpora bit će ocijenjeni u odjeljku 9.6.

9.1.   SPOJIVOST S POSTOJEĆIM TRŽIŠNIM PROPISIMA

| (348) | Komisija razmatra pitanje spojivosti mjera s postojećim propisima unutarnjeg tržišta. |
| --- | --- |

(348)

Komisija razmatra pitanje spojivosti mjera s postojećim propisima unutarnjeg tržišta.

| (349) | Određene zainteresirane strane posebno su izrazile zabrinutost da bi potpora mogla kršiti članak 8. Direktive o električnoj energiji. Neke su strane također dovele u pitanje usklađenost mjera s pravilima Europske unije o javnoj nabavi (42). |
| --- | --- |

(349)

Određene zainteresirane strane posebno su izrazile zabrinutost da bi potpora mogla kršiti članak 8. Direktive o električnoj energiji. Neke su strane također dovele u pitanje usklađenost mjera s pravilima Europske unije o javnoj nabavi (42).

| (350) | Komisija smatra da su navedena pitanja u određenoj mjeri povezana. Pravila o javnoj nabavi sadržana u direktivama 2004/17/EZ i 2004/18/EZ nisu primjenjiva na predmetnu mjeru jer ona ne uključuje nikakvu nabavu robe, radova ili usluga. |
| --- | --- |

(350)

Komisija smatra da su navedena pitanja u određenoj mjeri povezana. Pravila o javnoj nabavi sadržana u direktivama 2004/17/EZ i 2004/18/EZ nisu primjenjiva na predmetnu mjeru jer ona ne uključuje nikakvu nabavu robe, radova ili usluga.

| (351) | Direktive 2004/17/EZ i 2004/18/EZ primjenjuju se na stjecanje, ugovorom o javnoj nabavi, radova, robe ili usluga koje nabavlja jedan ili više javnih naručitelja ili naručitelja od gospodarskih subjekata koje su ti javni naručitelji ili naručitelji odabrali, bez obzira na to jesu li radovi, roba ili usluge namijenjeni u javnu svrhu. To, između ostaloga, podrazumijeva sklapanje ugovora koji omogućuje uzajamno obvezujuće obveze, pri čemu provođenje radova, robe ili usluga podliježe posebnim zahtjevima koje su definirali javni naručitelj ili naručitelj, a koji su pravno provedivi. |
| --- | --- |

(351)

Direktive 2004/17/EZ i 2004/18/EZ primjenjuju se na stjecanje, ugovorom o javnoj nabavi, radova, robe ili usluga koje nabavlja jedan ili više javnih naručitelja ili naručitelja od gospodarskih subjekata koje su ti javni naručitelji ili naručitelji odabrali, bez obzira na to jesu li radovi, roba ili usluge namijenjeni u javnu svrhu. To, između ostaloga, podrazumijeva sklapanje ugovora koji omogućuje uzajamno obvezujuće obveze, pri čemu provođenje radova, robe ili usluga podliježe posebnim zahtjevima koje su definirali javni naručitelj ili naručitelj, a koji su pravno provedivi.

| (352) | Suprotno tome, akti države kao što su ovlaštenja ili licencije kojima država članica ili njezino javno tijelo postavljaju uvjete za izvršavanje gospodarske djelatnosti, uključujući uvjet za provedbu određene djelatnosti koja je obično dopuštena na zahtjev gospodarskog subjekta, a ne na inicijativu javnog naručitelja ili naručitelja te kada je gospodarski subjekt slobodan povući pružanje radova ili usluga, ne bi se trebali smatrati nabavom. |
| --- | --- |

(352)

Suprotno tome, akti države kao što su ovlaštenja ili licencije kojima država članica ili njezino javno tijelo postavljaju uvjete za izvršavanje gospodarske djelatnosti, uključujući uvjet za provedbu određene djelatnosti koja je obično dopuštena na zahtjev gospodarskog subjekta, a ne na inicijativu javnog naručitelja ili naručitelja te kada je gospodarski subjekt slobodan povući pružanje radova ili usluga, ne bi se trebali smatrati nabavom.

| (353) | Isto tako, samo financiranje djelatnosti, posebno dodjelom bespovratnih sredstava, koje je često povezano s obvezom vraćanja dodijeljenih sredstava ako ta sredstva nisu upotrijebljena u svrhe u koje su namijenjena, nije obuhvaćeno područjem primjene prethodno navedenih direktiva. |
| --- | --- |

(353)

Isto tako, samo financiranje djelatnosti, posebno dodjelom bespovratnih sredstava, koje je često povezano s obvezom vraćanja dodijeljenih sredstava ako ta sredstva nisu upotrijebljena u svrhe u koje su namijenjena, nije obuhvaćeno područjem primjene prethodno navedenih direktiva.

| (354) | Na temelju dostupnih informacija nije moguće zaključiti da se Ugovor za razliku odnosi na stjecanje ikakvih radova, usluga ili robe i time zadovoljava uvjete javnog ugovora ili koncesije. |
| --- | --- |

(354)

Na temelju dostupnih informacija nije moguće zaključiti da se Ugovor za razliku odnosi na stjecanje ikakvih radova, usluga ili robe i time zadovoljava uvjete javnog ugovora ili koncesije.

| (355) | Prvo, Ugovorom za razliku ne utvrđuju se nikakvi posebni zahtjevi koji se odnose na pružanje bilo kakve vrste usluga, robe ili radova za javnog naručitelja ili treće strane. Takvi ugovori uključuju samo opću obvezu društva NNBG da ulaže u elektranu HPC, izgradi je i upravlja njome. Nadalje, kako je objašnjeno u prethodno navedenoj uvodnoj izjavi 315., Komisija smatra da pružena usluga ne zadovoljava uvjete usluge od općeg gospodarskog interesa. |
| --- | --- |

(355)

Prvo, Ugovorom za razliku ne utvrđuju se nikakvi posebni zahtjevi koji se odnose na pružanje bilo kakve vrste usluga, robe ili radova za javnog naručitelja ili treće strane. Takvi ugovori uključuju samo opću obvezu društva NNBG da ulaže u elektranu HPC, izgradi je i upravlja njome. Nadalje, kako je objašnjeno u prethodno navedenoj uvodnoj izjavi 315., Komisija smatra da pružena usluga ne zadovoljava uvjete usluge od općeg gospodarskog interesa.

| (356) | Drugo, ugovorima se ne utvrđuju međusobno obvezujuće obveze koje bi bile provedive pred sudom. Suprotno tome, ugovor sadržava samo rokove koji se odnose na fazu izgradnje nuklearnih reaktora, a u slučaju svakog od njih društvo NNBG preuzima rizik od raskida ugovora (vidjeti prethodno navedenu uvodnu izjavu 219.). |
| --- | --- |

(356)

Drugo, ugovorima se ne utvrđuju međusobno obvezujuće obveze koje bi bile provedive pred sudom. Suprotno tome, ugovor sadržava samo rokove koji se odnose na fazu izgradnje nuklearnih reaktora, a u slučaju svakog od njih društvo NNBG preuzima rizik od raskida ugovora (vidjeti prethodno navedenu uvodnu izjavu 219.).

| (357) | Treće, ne postoji selektivnost broja gospodarskih subjekata koji mogu sklopiti Ugovor za razliku osim onih koji proizlaze iz ograničenog broja lokacija koje su na raspolaganju za izgradnju nuklearnih elektrana. Kako navode tijela Ujedinjene Kraljevine, sustav ostaje otvoren svim potencijalnim zainteresiranim stranama. |
| --- | --- |

(357)

Treće, ne postoji selektivnost broja gospodarskih subjekata koji mogu sklopiti Ugovor za razliku osim onih koji proizlaze iz ograničenog broja lokacija koje su na raspolaganju za izgradnju nuklearnih elektrana. Kako navode tijela Ujedinjene Kraljevine, sustav ostaje otvoren svim potencijalnim zainteresiranim stranama.

| (358) | Komisija stoga zaključuje da se Ugovorom za razliku za elektranu HPC utvrđuju uvjeti za obavljanje djelatnosti proizvodnje električne energije uporabom nuklearne tehnologije i da Ugovor za razliku ne zadovoljava uvjete ugovora o javnoj nabavi ili nabave. |
| --- | --- |

(358)

Komisija stoga zaključuje da se Ugovorom za razliku za elektranu HPC utvrđuju uvjeti za obavljanje djelatnosti proizvodnje električne energije uporabom nuklearne tehnologije i da Ugovor za razliku ne zadovoljava uvjete ugovora o javnoj nabavi ili nabave.

| (359) | Čak i u slučaju tvrdnji da se članak 8. Direktive o električnoj energiji primjenjuje na prijavljenu mjeru, Komisija smatra da nema kršenja navedenog članka.
  Člankom 8. Direktive o električnoj energiji nije propisana uporaba natječajnog postupka te je utvrđena mogućnost uporabe istovjetnih postupaka u smislu transparentnosti i nediskriminacije, na temelju objavljenih kriterija. Ujedinjena Kraljevina uputila je javni poziv na podnošenje ponuda kako bi utvrdila odgovarajuće ulagače u nuklearnu energiju. |
| --- | --- |

(359)

Čak i u slučaju tvrdnji da se članak 8. Direktive o električnoj energiji primjenjuje na prijavljenu mjeru, Komisija smatra da nema kršenja navedenog članka.

Člankom 8. Direktive o električnoj energiji nije propisana uporaba natječajnog postupka te je utvrđena mogućnost uporabe istovjetnih postupaka u smislu transparentnosti i nediskriminacije, na temelju objavljenih kriterija. Ujedinjena Kraljevina uputila je javni poziv na podnošenje ponuda kako bi utvrdila odgovarajuće ulagače u nuklearnu energiju.

| (360) | Ministarstvo za energetiku i klimatske promjene (DECC) posebno je objavilo poziv na podnošenje ponuda za moguće ulagače u projekte koji ispunjuju potrebne uvjete, kako je opisano u objavljenom dokumentu, u prosincu 2011. (43). |
| --- | --- |

(360)

Ministarstvo za energetiku i klimatske promjene (DECC) posebno je objavilo poziv na podnošenje ponuda za moguće ulagače u projekte koji ispunjuju potrebne uvjete, kako je opisano u objavljenom dokumentu, u prosincu 2011. (43).

| (361) | Operativni okvir za Ugovore za razliku i Zakon o energetici naknadno su objavljeni 29. studenoga 2012. (44). Operativnim okvirom objašnjeno je na koji bi način Ugovor za razliku trebao poduprijeti ulaganje u proizvodnju električne energije niskih emisija ugljika Njime je utvrđen način na koji se poduzetnici mogu prijaviti za Ugovor za razliku, uvjeti pod kojima će se ti ugovori izdavati te potporni institucionalni okvir. |
| --- | --- |

(361)

Operativni okvir za Ugovore za razliku i Zakon o energetici naknadno su objavljeni 29. studenoga 2012. (44). Operativnim okvirom objašnjeno je na koji bi način Ugovor za razliku trebao poduprijeti ulaganje u proizvodnju električne energije niskih emisija ugljika Njime je utvrđen način na koji se poduzetnici mogu prijaviti za Ugovor za razliku, uvjeti pod kojima će se ti ugovori izdavati te potporni institucionalni okvir.

| (362) | Jedino društvo koje se bavi proizvodnjom nuklearne energije koje je odgovorilo na poziv, s novim projektom povezanim s nuklearnom energijom dovoljno naprednim da bi ga se smatralo prihvatljivim za pokretanje rasprava, bilo je društvo NNBG, koje je dopisom od 22. ožujka 2012. dostavilo svoje kriterije prihvatljivosti. Projekt je u odgovoru DECC-a od 22. svibnja 2012. potvrđen kao prihvatljiv. |
| --- | --- |

(362)

Jedino društvo koje se bavi proizvodnjom nuklearne energije koje je odgovorilo na poziv, s novim projektom povezanim s nuklearnom energijom dovoljno naprednim da bi ga se smatralo prihvatljivim za pokretanje rasprava, bilo je društvo NNBG, koje je dopisom od 22. ožujka 2012. dostavilo svoje kriterije prihvatljivosti. Projekt je u odgovoru DECC-a od 22. svibnja 2012. potvrđen kao prihvatljiv.

| (363) | Ujedinjena Kraljevina potvrdila je u srpnju 2012. da je održala rasprave s novim poduzetnicima koji se bave proizvodnjom nuklearne energije, a koji nisu društvo NNBG (45). Nakon internog odobrenja Vlade Ujedinjene Kraljevine, 15. veljače 2013. službeno su započeli pregovori s društvom NNBG o mogućim uvjetima Ugovora o ulaganju. |
| --- | --- |

(363)

Ujedinjena Kraljevina potvrdila je u srpnju 2012. da je održala rasprave s novim poduzetnicima koji se bave proizvodnjom nuklearne energije, a koji nisu društvo NNBG (45). Nakon internog odobrenja Vlade Ujedinjene Kraljevine, 15. veljače 2013. službeno su započeli pregovori s društvom NNBG o mogućim uvjetima Ugovora o ulaganju.

| (364) | Komisija zaključuje da je postupak odabira koji je provodila Ujedinjena Kraljevina radi utvrđivanja odgovarajućeg ugovaratelja Ugovora za razliku za nova ulaganja u nuklearnu energiju temeljen na jasnom, transparentnom i nediskriminirajućem okviru koji se može smatrati istovjetnom natječajnom postupku u smislu transparentnosti i nediskriminacije. |
| --- | --- |

(364)

Komisija zaključuje da je postupak odabira koji je provodila Ujedinjena Kraljevina radi utvrđivanja odgovarajućeg ugovaratelja Ugovora za razliku za nova ulaganja u nuklearnu energiju temeljen na jasnom, transparentnom i nediskriminirajućem okviru koji se može smatrati istovjetnom natječajnom postupku u smislu transparentnosti i nediskriminacije.

| (365) | Stoga nije potrebno utvrditi bi li moguće kršenje propisa unutarnjeg tržišta činilo potporu nespojivom. |
| --- | --- |

(365)

Stoga nije potrebno utvrditi bi li moguće kršenje propisa unutarnjeg tržišta činilo potporu nespojivom.

9.2.   CILJEVI OD ZAJEDNIČKOG INTERESA

| (366) | Komisija je u Odluci o pokretanju postupka preispitala tri cilja od zajedničkog interesa koje je iznijela Ujedinjena Kraljevina, odnosno raznolikost, sigurnost opskrbe i dekarbonizaciju. |
| --- | --- |

(366)

Komisija je u Odluci o pokretanju postupka preispitala tri cilja od zajedničkog interesa koje je iznijela Ujedinjena Kraljevina, odnosno raznolikost, sigurnost opskrbe i dekarbonizaciju.

| (367) | U Odluci o pokretanju postupka prepoznato je da sigurnost opskrbe zadovoljava uvjete zajedničkog cilja, no nije bilo sigurno bi li u ovom pojedinačnom slučaju mjera potpore pomogla riješiti problem s obzirom na to da se činilo da postoji neslaganje između predviđenog manjka potražnje i trenutka u kojem bi elektrana HPC bila dostupna. Isto tako, Komisiji nije bilo dovoljno jasno bi li alternativne tehnologije mogle riješiti pitanje potrebe za novim energetskim kapacitetima. |
| --- | --- |

(367)

U Odluci o pokretanju postupka prepoznato je da sigurnost opskrbe zadovoljava uvjete zajedničkog cilja, no nije bilo sigurno bi li u ovom pojedinačnom slučaju mjera potpore pomogla riješiti problem s obzirom na to da se činilo da postoji neslaganje između predviđenog manjka potražnje i trenutka u kojem bi elektrana HPC bila dostupna. Isto tako, Komisiji nije bilo dovoljno jasno bi li alternativne tehnologije mogle riješiti pitanje potrebe za novim energetskim kapacitetima.

| (368) | Naposljetku, raznolikost se smatrala važnim aspektom sigurnosti opskrbe, ali ne aspektom koji bi kao takav mogao biti prepoznat kao cilj od zajedničkog interesa. |
| --- | --- |

(368)

Naposljetku, raznolikost se smatrala važnim aspektom sigurnosti opskrbe, ali ne aspektom koji bi kao takav mogao biti prepoznat kao cilj od zajedničkog interesa.

| (369) | Međutim, Komisija je prihvatila da je mjera u skladu s Ugovorom o Euratomu. |
| --- | --- |

(369)

Međutim, Komisija je prihvatila da je mjera u skladu s Ugovorom o Euratomu.

| (370) | Kako je prepoznato u prethodnim odlukama Komisije (46), cilj Ugovora o Euratomu jest stvoriti „uvjete potrebne za razvoj snažne nuklearne industrije koja će osigurati opsežne izvore energije”. Taj je cilj ponovljen u članku 1. Ugovora o Euratomu, u kojem je utvrđeno sljedeće: „zadaća je Zajednice stvaranjem uvjeta potrebnih za brzo uspostavljanje i rast nuklearnih industrija pridonijeti povišenju životnog standarda u državama članicama [...]”. |
| --- | --- |

(370)

Kako je prepoznato u prethodnim odlukama Komisije (46), cilj Ugovora o Euratomu jest stvoriti „uvjete potrebne za razvoj snažne nuklearne industrije koja će osigurati opsežne izvore energije”. Taj je cilj ponovljen u članku 1. Ugovora o Euratomu, u kojem je utvrđeno sljedeće: „zadaća je Zajednice stvaranjem uvjeta potrebnih za brzo uspostavljanje i rast nuklearnih industrija pridonijeti povišenju životnog standarda u državama članicama [...]”.

| (371) | Na temelju toga Ugovorom o Euratomu uspostavlja se Zajednica Euratom te se predviđaju potrebni instrumenti i dodjela odgovornosti kako bi se ostvarili ti ciljevi. Komisija mora osigurati primjenu odredaba navedenog ugovora. |
| --- | --- |

(371)

Na temelju toga Ugovorom o Euratomu uspostavlja se Zajednica Euratom te se predviđaju potrebni instrumenti i dodjela odgovornosti kako bi se ostvarili ti ciljevi. Komisija mora osigurati primjenu odredaba navedenog ugovora.

| (372) | Člankom 2. točkom (c) Ugovora o Euratomu predviđeno je da države članice „olakšavaju ulaganja i osiguravaju, posebice poticanjem inicijativa od strane poduzećâ, osnivanje temeljnih postrojenja potrebnih za razvoj nuklearne energije u Zajednici”. Člankom 40. istog Ugovora predviđeno je da Zajednica objavi ilustrativne programe „radi poticanja ulaganja, navodeći ciljeve proizvodnje”. |
| --- | --- |

(372)

Člankom 2. točkom (c) Ugovora o Euratomu predviđeno je da države članice „olakšavaju ulaganja i osiguravaju, posebice poticanjem inicijativa od strane poduzećâ, osnivanje temeljnih postrojenja potrebnih za razvoj nuklearne energije u Zajednici”. Člankom 40. istog Ugovora predviđeno je da Zajednica objavi ilustrativne programe „radi poticanja ulaganja, navodeći ciljeve proizvodnje”.

| (373) | Na temelju ocjene Komisije mjera pridonosi dugoročnoj sigurnosti opskrbe, posebno na temelju predviđanja kapaciteta i uloge koju će opskrba električnom energijom elektrane HPC imati u trenutku očekivanog početka rada. |
| --- | --- |

(373)

Na temelju ocjene Komisije mjera pridonosi dugoročnoj sigurnosti opskrbe, posebno na temelju predviđanja kapaciteta i uloge koju će opskrba električnom energijom elektrane HPC imati u trenutku očekivanog početka rada.

| (374) | Komisija stoga smatra da mjere potpore čija je namjena promicanje nuklearne energije imaju cilj od zajedničkog interesa i, istodobno, mogu pridonijeti ciljevima raznolikosti i sigurnosti opskrbe. |
| --- | --- |

(374)

Komisija stoga smatra da mjere potpore čija je namjena promicanje nuklearne energije imaju cilj od zajedničkog interesa i, istodobno, mogu pridonijeti ciljevima raznolikosti i sigurnosti opskrbe.

9.3.   TRŽIŠNI NEDOSTACI I POTREBA ZA INTERVENCIJOM DRŽAVE

| (375) | Komisija je u svojoj Odluci o pokretanju postupka preispitala stajalište prema kojemu je nuklearna energija nužno izložena tržišnim nedostacima. |
| --- | --- |

(375)

Komisija je u svojoj Odluci o pokretanju postupka preispitala stajalište prema kojemu je nuklearna energija nužno izložena tržišnim nedostacima.

| (376) | Komisija se posebno osvrnula na postojanje drugih instrumenata usmjerenih prema dekarbonizaciji (poput ETS-a) i na očitu komercijalnu održivost nuklearne energije. Komisija je također spomenula da bi postojanje mogućega tržišnog nedostatka moglo biti povezano s preprekama podizanju razine potrebnih sredstava zbog izuzetno velikih troškova, što bi se na odgovarajući način moglo riješiti kreditnim jamstvom bez potrebe za drugim instrumentima. |
| --- | --- |

(376)

Komisija se posebno osvrnula na postojanje drugih instrumenata usmjerenih prema dekarbonizaciji (poput ETS-a) i na očitu komercijalnu održivost nuklearne energije. Komisija je također spomenula da bi postojanje mogućega tržišnog nedostatka moglo biti povezano s preprekama podizanju razine potrebnih sredstava zbog izuzetno velikih troškova, što bi se na odgovarajući način moglo riješiti kreditnim jamstvom bez potrebe za drugim instrumentima.

| (377) | Komisija je procijenila pitanje mogućih tržišnih nedostataka uzimajući u obzir dokaze koje su dostavile zainteresirane strane i provodeći opsežnu ekonomsku analizu (47). |
| --- | --- |

(377)

Komisija je procijenila pitanje mogućih tržišnih nedostataka uzimajući u obzir dokaze koje su dostavile zainteresirane strane i provodeći opsežnu ekonomsku analizu (47).

| (378) | Tvrdnje Ujedinjene Kraljevine da dugoročno postoje preostali tržišni nedostaci u pogledu emisije ugljika u određenoj su mjeri utemeljene s obzirom na to da ne postoje dugoročni cjenovni signali za ugljik i dovoljno precizan i stabilan regulatorni okvir za dugoročno smanjenje razina ugljika. Ova tvrdnja opravdava neku vrstu intervencije Vlade koja se odnosi na poticanje proizvodnje niskih emisija ugljika, što uključuje proizvodnju nuklearne energije. |
| --- | --- |

(378)

Tvrdnje Ujedinjene Kraljevine da dugoročno postoje preostali tržišni nedostaci u pogledu emisije ugljika u određenoj su mjeri utemeljene s obzirom na to da ne postoje dugoročni cjenovni signali za ugljik i dovoljno precizan i stabilan regulatorni okvir za dugoročno smanjenje razina ugljika. Ova tvrdnja opravdava neku vrstu intervencije Vlade koja se odnosi na poticanje proizvodnje niskih emisija ugljika, što uključuje proizvodnju nuklearne energije.

| (379) | Osim toga, čini se da su utemeljene tvrdnje da sigurnost opskrbe električnom energijom nije prikladno uključena u cijenu te da odluke o privatnom ulaganju u proizvodnju električne energije mogu ostati ispod društvene optimalne vrijednosti. |
| --- | --- |

(379)

Osim toga, čini se da su utemeljene tvrdnje da sigurnost opskrbe električnom energijom nije prikladno uključena u cijenu te da odluke o privatnom ulaganju u proizvodnju električne energije mogu ostati ispod društvene optimalne vrijednosti.

| (380) | Međutim, čini se da ova dva moguća tržišna nedostatka ne opravdavaju ulaganje posebno u proizvodnju nuklearne energije, nego šire ulaganje u proizvodnju niskih emisija ugljika i načine prihvaćanja pozitivnoga vanjskog učinka dostupnosti električne energije. Pitanje drugoga tržišnog nedostatka posebno se rješava stvaranjem mehanizama za razvoj kapaciteta. Komisija je odobrila mjeru Ujedinjene Kraljevine o tržištu proizvodnih mogućnosti u svojoj odluci od 23. srpnja 2014. (48). |
| --- | --- |

(380)

Međutim, čini se da ova dva moguća tržišna nedostatka ne opravdavaju ulaganje posebno u proizvodnju nuklearne energije, nego šire ulaganje u proizvodnju niskih emisija ugljika i načine prihvaćanja pozitivnoga vanjskog učinka dostupnosti električne energije. Pitanje drugoga tržišnog nedostatka posebno se rješava stvaranjem mehanizama za razvoj kapaciteta. Komisija je odobrila mjeru Ujedinjene Kraljevine o tržištu proizvodnih mogućnosti u svojoj odluci od 23. srpnja 2014. (48).

| (381) | Međutim, postoje dva tržišna nedostatka koji su znatno relevantniji, posebno u odnosu na nuklearnu energiju. |
| --- | --- |

(381)

Međutim, postoje dva tržišna nedostatka koji su znatno relevantniji, posebno u odnosu na nuklearnu energiju.

| (382) | Prvo, ulaganje u nuklearnu energiju podliježe znatnom riziku s obzirom na kombinaciju visokih kapitalnih troškova koji se podmiruju unaprijed, dugotrajne izgradnje i dugog razdoblja rada da bi se vratili troškovi ulaganja. Manjak financijskih instrumenata temeljenih na tržištu, kao i ostalih vrsta ugovora, u svrhu zaštite od tako znatnog rizika predstavlja tržišni nedostatak specifičan za nekoliko tehnologija, među kojima je i nuklearna energija. Instrumenti trenutačno dostupni na tržištu ne osiguravaju vremenska razdoblja koja prelaze 10 ili 15 godina, u obliku dugoročnih ugovora ili instrumenata zaštite od rizika. |
| --- | --- |

(382)

Prvo, ulaganje u nuklearnu energiju podliježe znatnom riziku s obzirom na kombinaciju visokih kapitalnih troškova koji se podmiruju unaprijed, dugotrajne izgradnje i dugog razdoblja rada da bi se vratili troškovi ulaganja. Manjak financijskih instrumenata temeljenih na tržištu, kao i ostalih vrsta ugovora, u svrhu zaštite od tako znatnog rizika predstavlja tržišni nedostatak specifičan za nekoliko tehnologija, među kojima je i nuklearna energija. Instrumenti trenutačno dostupni na tržištu ne osiguravaju vremenska razdoblja koja prelaze 10 ili 15 godina, u obliku dugoročnih ugovora ili instrumenata zaštite od rizika.

| (383) | Proizvodnja nuklearne energije ima izuzetno duge i složene životne cikluse, po čemu se razlikuje od većine ostalih energetskih infrastruktura i većine općenitih ulaganja u infrastrukturu. Obično je potrebno od osam do deset godina za izgradnju nuklearne elektrane, pri čemu je troškove potrebno podmiriti prije ostvarivanja ikakvih prihoda, a rizike snosi samo ulagač. Šezdesetogodišnji radni vijek obilježava ostvarivanje prihoda, no ti se prihodi temelje na nesigurnom razvoju veleprodajnih cijena. Postupak razgradnje koji slijedi može trajati 40 godina, a potrebno je osigurati dodatna sredstva za zatvaranje postrojenja. Naposljetku, skladištenje i obrada visokoradioaktivnog nuklearnog otpada obično se provodi na samoj lokaciji prije prenošenja u skladište, mjesto za koje se očekuje da će skladištiti otpad tisućama godina. |
| --- | --- |

(383)

Proizvodnja nuklearne energije ima izuzetno duge i složene životne cikluse, po čemu se razlikuje od većine ostalih energetskih infrastruktura i većine općenitih ulaganja u infrastrukturu. Obično je potrebno od osam do deset godina za izgradnju nuklearne elektrane, pri čemu je troškove potrebno podmiriti prije ostvarivanja ikakvih prihoda, a rizike snosi samo ulagač. Šezdesetogodišnji radni vijek obilježava ostvarivanje prihoda, no ti se prihodi temelje na nesigurnom razvoju veleprodajnih cijena. Postupak razgradnje koji slijedi može trajati 40 godina, a potrebno je osigurati dodatna sredstva za zatvaranje postrojenja. Naposljetku, skladištenje i obrada visokoradioaktivnog nuklearnog otpada obično se provodi na samoj lokaciji prije prenošenja u skladište, mjesto za koje se očekuje da će skladištiti otpad tisućama godina.

| (384) | Drugo, postoji rizik od (uglavnom političkog) „zastoja” nakon ulaganja i nakon što ulagač bude u lošijem položaju što se tiče pregovaranja. S obzirom na kontroverznu prirodu nuklearne tehnologije, uzastopne vlade mogu imati različita stajališta o njezinoj poželjnosti, što može značiti nesigurnost za privatne ulagače. Komisija nije uvjerena da ovo pitanje zadovoljava uvjete tržišnog nedostatka, no priznaje da bi moglo biti otežavajući čimbenik pri ulaganju u novu nuklearnu elektranu, posebno s obzirom na duga razdoblja izgradnje elektrana, njihova rada i razgradnje. |
| --- | --- |

(384)

Drugo, postoji rizik od (uglavnom političkog) „zastoja” nakon ulaganja i nakon što ulagač bude u lošijem položaju što se tiče pregovaranja. S obzirom na kontroverznu prirodu nuklearne tehnologije, uzastopne vlade mogu imati različita stajališta o njezinoj poželjnosti, što može značiti nesigurnost za privatne ulagače. Komisija nije uvjerena da ovo pitanje zadovoljava uvjete tržišnog nedostatka, no priznaje da bi moglo biti otežavajući čimbenik pri ulaganju u novu nuklearnu elektranu, posebno s obzirom na duga razdoblja izgradnje elektrana, njihova rada i razgradnje.

| (385) | Ta se pitanja posebno odnose na nuklearnu tehnologiju. Sve tehnologije mogu u načelu biti izložene političkom „zastoju”, no s obzirom na dulje vremensko razdoblje i veća ulaganja, može se očekivati da će projekti nuklearne energije biti izloženiji u tom pogledu. Nemogućnost primjerene podjele rizika koji proizlazi iz velikih ulaganja kroz tržišne instrumente nerazmjerno više utječe na nuklearnu tehnologiju nego na ostale tehnologije. |
| --- | --- |

(385)

Ta se pitanja posebno odnose na nuklearnu tehnologiju. Sve tehnologije mogu u načelu biti izložene političkom „zastoju”, no s obzirom na dulje vremensko razdoblje i veća ulaganja, može se očekivati da će projekti nuklearne energije biti izloženiji u tom pogledu. Nemogućnost primjerene podjele rizika koji proizlazi iz velikih ulaganja kroz tržišne instrumente nerazmjerno više utječe na nuklearnu tehnologiju nego na ostale tehnologije.

| (386) | Komisija je također razmotrila pitanje bi li ulaganje u novu nuklearnu elektranu bilo izvršeno u nedostatku potpore. Izrada modela sadržavala je cijeli niz protučinjeničnih scenarija različitih pretpostavki o cijenama fosilnih goriva i političkoj sceni koje bi mogle prevladavati u nedostatku Ugovora za razliku za novu nuklearnu elektranu (49). Dok Ujedinjena Kraljevina tvrdi da izrada modela sama po sebi, a posebno tijekom tako dugih vremenskih razdoblja, može samo osigurati korisne pokazatelje temeljene na potrebnom pojednostavljenju dinamike stvarnog svijeta, Komisija smatra da takva izrada modela može biti korisna za prenošenje njezina stajališta o ključnim aspektima ocjene. |
| --- | --- |

(386)

Komisija je također razmotrila pitanje bi li ulaganje u novu nuklearnu elektranu bilo izvršeno u nedostatku potpore. Izrada modela sadržavala je cijeli niz protučinjeničnih scenarija različitih pretpostavki o cijenama fosilnih goriva i političkoj sceni koje bi mogle prevladavati u nedostatku Ugovora za razliku za novu nuklearnu elektranu (49). Dok Ujedinjena Kraljevina tvrdi da izrada modela sama po sebi, a posebno tijekom tako dugih vremenskih razdoblja, može samo osigurati korisne pokazatelje temeljene na potrebnom pojednostavljenju dinamike stvarnog svijeta, Komisija smatra da takva izrada modela može biti korisna za prenošenje njezina stajališta o ključnim aspektima ocjene.

| (387) | U scenariju u kojem su Ugovori za razliku dostupni obnovljivim i CCS tehnologijama (tehnologijama hvatanja i skladištenja ugljika), ali ne i nuklearnim tehnologijama, privatno ulaganje u novu elektranu ne postaje isplativo u modelu do 2046. U scenariju u kojem se ne dodjeljuju Ugovori za razliku i uspostavlja se tržište proizvodnih mogućnosti, pomoću središnjih pretpostavki DECC-a koje se odnose na cijene fosilnih goriva, inicijative privatnog ulaganja u novu elektranu ne pojavljuju se do 2037. Uz visoke cijene fosilnih goriva, odluke o ulaganju u novu elektranu donose se 2032., a uz niske cijene fosilnih goriva i ujednačene cijene ugljika ne donose se ni u kojem obliku prije kraja razdoblja izrade modela 2049. |
| --- | --- |

(387)

U scenariju u kojem su Ugovori za razliku dostupni obnovljivim i CCS tehnologijama (tehnologijama hvatanja i skladištenja ugljika), ali ne i nuklearnim tehnologijama, privatno ulaganje u novu elektranu ne postaje isplativo u modelu do 2046. U scenariju u kojem se ne dodjeljuju Ugovori za razliku i uspostavlja se tržište proizvodnih mogućnosti, pomoću središnjih pretpostavki DECC-a koje se odnose na cijene fosilnih goriva, inicijative privatnog ulaganja u novu elektranu ne pojavljuju se do 2037. Uz visoke cijene fosilnih goriva, odluke o ulaganju u novu elektranu donose se 2032., a uz niske cijene fosilnih goriva i ujednačene cijene ugljika ne donose se ni u kojem obliku prije kraja razdoblja izrade modela 2049.

| (388) | Izrađeni su modeli osam dodatnih scenarija, od kojih je svaki dodatno preinačen u osam ili manje inačica. Sažetak ključnih rezultata odabira scenarija nalazi se u Tablici 9 u Prilogu. |
| --- | --- |

(388)

Izrađeni su modeli osam dodatnih scenarija, od kojih je svaki dodatno preinačen u osam ili manje inačica. Sažetak ključnih rezultata odabira scenarija nalazi se u Tablici 9 u Prilogu.

| (389) | Ključni nalaz izrade modela jest postojanje znatne nesigurnost u vezi s tim bi li se privatna ulaganja u novu nuklearnu elektranu ostvarila u nedostatku državne potpore, uz raspon datuma od početka 2030-ih do najranije 2049. Također, čini se da sklapanje Ugovora za razliku za novu nuklearnu elektranu pogodno djeluje na dobrobit društva kao cjeline, a posebno potrošača, osim ako se zanemare ciljevi dekarbonizacije, a cijene fosilnih goriva budu niske. |
| --- | --- |

(389)

Ključni nalaz izrade modela jest postojanje znatne nesigurnost u vezi s tim bi li se privatna ulaganja u novu nuklearnu elektranu ostvarila u nedostatku državne potpore, uz raspon datuma od početka 2030-ih do najranije 2049. Također, čini se da sklapanje Ugovora za razliku za novu nuklearnu elektranu pogodno djeluje na dobrobit društva kao cjeline, a posebno potrošača, osim ako se zanemare ciljevi dekarbonizacije, a cijene fosilnih goriva budu niske.

| (390) | Analiza koju je poduzela Komisija potvrđuje da je prisutna velika nesigurnost u vezi s time bi li tržište uspješno provelo ulaganja u novu elektranu unutar realnog vremenskog okvira. Iako dostavljeni dokazi i provedena analiza nisu uvjerljivi, s opravdano visokom razinom uvjerenja i unutar neizbježnih ograničenja koje nameću predviđanja koja se odnose na ovo vremensko razdoblje, pokazuju da isključivo komercijalna ulaganja u novu nuklearnu elektranu ne bi bila provedena na vrijeme kako bi se riješilo pitanje potrebe za energetskom politikom s kojom je Ujedinjena Kraljevina suočena u nedostatku državne potpore. |
| --- | --- |

(390)

Analiza koju je poduzela Komisija potvrđuje da je prisutna velika nesigurnost u vezi s time bi li tržište uspješno provelo ulaganja u novu elektranu unutar realnog vremenskog okvira. Iako dostavljeni dokazi i provedena analiza nisu uvjerljivi, s opravdano visokom razinom uvjerenja i unutar neizbježnih ograničenja koje nameću predviđanja koja se odnose na ovo vremensko razdoblje, pokazuju da isključivo komercijalna ulaganja u novu nuklearnu elektranu ne bi bila provedena na vrijeme kako bi se riješilo pitanje potrebe za energetskom politikom s kojom je Ujedinjena Kraljevina suočena u nedostatku državne potpore.

| (391) | Osim toga, alternativni mehanizmi nisu dovoljni za poticanje ulaganja u novu nuklearnu elektranu. Ni ograničenje cijene ugljika ni tržište proizvodnih mogućnosti nisu dovoljni za ostvarivanje ulaganja u nuklearnu energiju. Proizvođači nuklearne energije mogu ispunjavati uvjete za sudjelovanje na tržištu proizvodnih mogućnosti samo ako se odreknu drugih oblika potpore, uključujući Ugovor za razliku ili kreditno jamstvo, i ako tržište proizvodnih mogućnosti predvidi razdoblje koje bi bilo prekratko za osiguranje ulaganja u nuklearnu energiju. Ograničenje cijene ugljika ne pruža dovoljnu sigurnost u vezi s budućim veleprodajnim cijenama da bi se moglo nastaviti ulaganje u novu nuklearnu elektranu ovolikog opsega i trajanja. Na temelju provedene izrade modela, ostali oblici potpore ne bi bili dovoljni za osiguranje ulaganja u novu nuklearnu elektranu u realnom vremenskom razdoblju i u skladu s potrebama Ujedinjene Kraljevine. Ni jedna od mjera potpore ne bavi se rješavanjem pitanja visoke razine nesigurnosti veleprodajnih cijena i manjka mogućnosti zaštite od rizika i sklapanja dugoročnih sporazuma. |
| --- | --- |

(391)

Osim toga, alternativni mehanizmi nisu dovoljni za poticanje ulaganja u novu nuklearnu elektranu. Ni ograničenje cijene ugljika ni tržište proizvodnih mogućnosti nisu dovoljni za ostvarivanje ulaganja u nuklearnu energiju. Proizvođači nuklearne energije mogu ispunjavati uvjete za sudjelovanje na tržištu proizvodnih mogućnosti samo ako se odreknu drugih oblika potpore, uključujući Ugovor za razliku ili kreditno jamstvo, i ako tržište proizvodnih mogućnosti predvidi razdoblje koje bi bilo prekratko za osiguranje ulaganja u nuklearnu energiju. Ograničenje cijene ugljika ne pruža dovoljnu sigurnost u vezi s budućim veleprodajnim cijenama da bi se moglo nastaviti ulaganje u novu nuklearnu elektranu ovolikog opsega i trajanja. Na temelju provedene izrade modela, ostali oblici potpore ne bi bili dovoljni za osiguranje ulaganja u novu nuklearnu elektranu u realnom vremenskom razdoblju i u skladu s potrebama Ujedinjene Kraljevine. Ni jedna od mjera potpore ne bavi se rješavanjem pitanja visoke razine nesigurnosti veleprodajnih cijena i manjka mogućnosti zaštite od rizika i sklapanja dugoročnih sporazuma.

| (392) | Iz prethodno navedenih razloga, i ako ulaganje u novu nuklearnu elektranu bude usmjereno prema cilju od zajedničkog interesa EU-a istaknutoga u prethodno navedenom odjeljku 9.2., Komisija zaključuje da su predložene mjere državne potpore potrebne, na temelju ove posebne vrste ulaganja u novu nuklearnu elektranu i na temelju stanja i funkcioniranja financijskih tržišta zapaženih u Ujedinjenoj Kraljevini u vrijeme donošenja ove odluke. |
| --- | --- |

(392)

Iz prethodno navedenih razloga, i ako ulaganje u novu nuklearnu elektranu bude usmjereno prema cilju od zajedničkog interesa EU-a istaknutoga u prethodno navedenom odjeljku 9.2., Komisija zaključuje da su predložene mjere državne potpore potrebne, na temelju ove posebne vrste ulaganja u novu nuklearnu elektranu i na temelju stanja i funkcioniranja financijskih tržišta zapaženih u Ujedinjenoj Kraljevini u vrijeme donošenja ove odluke.

9.4.   ODGOVARAJUĆI INSTRUMENTI I POTICAJNI UČINAK

| (393) | Komisija je u svojoj Odluci o pokretanju postupka preispitala može li se Ugovor za razliku smatrati odgovarajućim instrumentom za pružanje državne potpore s obzirom na to da uklanja cjenovni signal i upliće se u trenutačno stanje na tržištu, pri čemu je proizvodnja električne energije konkurentno tržište i ulaganje se provodi na temelju perspektivnih prihoda dobivenih iz prodaje električne energije na veleprodajnoj razini. |
| --- | --- |

(393)

Komisija je u svojoj Odluci o pokretanju postupka preispitala može li se Ugovor za razliku smatrati odgovarajućim instrumentom za pružanje državne potpore s obzirom na to da uklanja cjenovni signal i upliće se u trenutačno stanje na tržištu, pri čemu je proizvodnja električne energije konkurentno tržište i ulaganje se provodi na temelju perspektivnih prihoda dobivenih iz prodaje električne energije na veleprodajnoj razini.

| (394) | Komisija je također preispitala trajanje mjere i činjenicu da osigurava zaštitu prihoda time što uklanja cjenovni rizik, što je dodatno učvršćeno dodjelom Ugovora za razliku zajedno s kreditnim jamstvom. Naposljetku, Komisija je izrazila zabrinutost u vezi s nedostatkom otvorenoga i transparentnog natječajnog postupka koji, između ostaloga, narušava tehnološku neutralnost omogućujući privatne pregovore između Ujedinjene Kraljevine i društva EDF o projektu utemeljenom na posebnoj tehnologiji. |
| --- | --- |

(394)

Komisija je također preispitala trajanje mjere i činjenicu da osigurava zaštitu prihoda time što uklanja cjenovni rizik, što je dodatno učvršćeno dodjelom Ugovora za razliku zajedno s kreditnim jamstvom. Naposljetku, Komisija je izrazila zabrinutost u vezi s nedostatkom otvorenoga i transparentnog natječajnog postupka koji, između ostaloga, narušava tehnološku neutralnost omogućujući privatne pregovore između Ujedinjene Kraljevine i društva EDF o projektu utemeljenom na posebnoj tehnologiji.

| (395) | Tvrdnje Ujedinjene Kraljevine kojima se podupire Ugovor za razliku povezane su s glavnim tržišnim nedostacima iznesenima u prethodno navedenom odjeljku 9.3., uglavnom o nemogućnosti privatnih ulagača da učinkovito dijele ili prenose rizik promjenjivosti cijena zbog nepotpunih tržišta prijenosa rizika u trenutačnim okolnostima. |
| --- | --- |

(395)

Tvrdnje Ujedinjene Kraljevine kojima se podupire Ugovor za razliku povezane su s glavnim tržišnim nedostacima iznesenima u prethodno navedenom odjeljku 9.3., uglavnom o nemogućnosti privatnih ulagača da učinkovito dijele ili prenose rizik promjenjivosti cijena zbog nepotpunih tržišta prijenosa rizika u trenutačnim okolnostima.

| (396) | U slučaju prisutnosti takvih dugoročnih nedostataka tržišta kapitala kreditno jamstvo samo po sebi ne bi bilo dovoljno za osiguranje ulaganja u novu nuklearnu elektranu jer je usmjereno samo na potrebu ishođenja duga za projekt, a ne rješava posebna pitanja povezana s nuklearnom energijom, poput posebnih rizika koji proizlaze iz njezine izgradnje i dugog i složenog životnog ciklusa. Kreditno jamstvo omogućuje ulagaču da podigne dug, dok Ugovor za razliku omogućuje ulagaču da poveže kapital s projektom. Štoviše, kreditno jamstvo temelji se na postojanju Ugovora za razliku i stvarno je povezano s njim s obzirom na to da rejting projekta uzima u obzir postojanje Ugovora za razliku. Samo zajamčeni prihodi Ugovora za razliku mogu ublažiti profil dugoročnog rizika projekta. |
| --- | --- |

(396)

U slučaju prisutnosti takvih dugoročnih nedostataka tržišta kapitala kreditno jamstvo samo po sebi ne bi bilo dovoljno za osiguranje ulaganja u novu nuklearnu elektranu jer je usmjereno samo na potrebu ishođenja duga za projekt, a ne rješava posebna pitanja povezana s nuklearnom energijom, poput posebnih rizika koji proizlaze iz njezine izgradnje i dugog i složenog životnog ciklusa. Kreditno jamstvo omogućuje ulagaču da podigne dug, dok Ugovor za razliku omogućuje ulagaču da poveže kapital s projektom. Štoviše, kreditno jamstvo temelji se na postojanju Ugovora za razliku i stvarno je povezano s njim s obzirom na to da rejting projekta uzima u obzir postojanje Ugovora za razliku. Samo zajamčeni prihodi Ugovora za razliku mogu ublažiti profil dugoročnog rizika projekta.

| (397) | Komisija je već u svojoj odluci od 23. srpnja 2014. potvrdila da Ugovori za razliku mogu biti odgovarajući instrument potpore tehnologija niskih emisija ugljika, a posebno obnovljivih tehnologija (50). |
| --- | --- |

(397)

Komisija je već u svojoj odluci od 23. srpnja 2014. potvrdila da Ugovori za razliku mogu biti odgovarajući instrument potpore tehnologija niskih emisija ugljika, a posebno obnovljivih tehnologija (50).

| (398) | Ugovor za razliku otvoreno rješava pitanje potrebe za osiguranjem stabilnosti cijena i predvidivosti stopa povrata projekta i stopa povrata vlasničkog kapitala, koje su posebno važne za ulaganje ovolikog opsega i trajanja te stoga presudne da bi se omogućilo ulaganje. U tom se smislu Ugovor za razliku bavi prethodno navedenim glavnim tržišnim nedostacima. |
| --- | --- |

(398)

Ugovor za razliku otvoreno rješava pitanje potrebe za osiguranjem stabilnosti cijena i predvidivosti stopa povrata projekta i stopa povrata vlasničkog kapitala, koje su posebno važne za ulaganje ovolikog opsega i trajanja te stoga presudne da bi se omogućilo ulaganje. U tom se smislu Ugovor za razliku bavi prethodno navedenim glavnim tržišnim nedostacima.

| (399) | Dodatni uvjeti koji su specifični za Ugovor za razliku za elektranu HPC i Sporazum ministarstva, a posebno naknade dodijeljene u slučaju političkih ili zakonodavnih oblika diskriminirajuće penalizacije nuklearne tehnologije, odnose se na dodatne rizike koji se mogu smatrati specifičnima za elektranu, odnosno mogućnost zastoja ulaganja zbog promjena zakonodavnog okvira, na primjer zbog političkih razloga. |
| --- | --- |

(399)

Dodatni uvjeti koji su specifični za Ugovor za razliku za elektranu HPC i Sporazum ministarstva, a posebno naknade dodijeljene u slučaju političkih ili zakonodavnih oblika diskriminirajuće penalizacije nuklearne tehnologije, odnose se na dodatne rizike koji se mogu smatrati specifičnima za elektranu, odnosno mogućnost zastoja ulaganja zbog promjena zakonodavnog okvira, na primjer zbog političkih razloga.

| (400) | S obzirom na cilj mjera potpore, odnosno ulaganja u nuklearnu energiju, Komisija smatra da otvoreni natječaj u kojem bi sudjelovalo više vrsta tehnologija proizvodnje električne energije ne bi bio odgovarajući s obzirom na vremenski okvir koji zahtijeva Ujedinjena Kraljevina. |
| --- | --- |

(400)

S obzirom na cilj mjera potpore, odnosno ulaganja u nuklearnu energiju, Komisija smatra da otvoreni natječaj u kojem bi sudjelovalo više vrsta tehnologija proizvodnje električne energije ne bi bio odgovarajući s obzirom na vremenski okvir koji zahtijeva Ujedinjena Kraljevina.

| (401) | Nakon otvorenog poziva na podnošenje ponuda koji je objavila Ujedinjena Kraljevina, samo je društvo EDF istupilo s prijedlogom ulaganja. Ujedinjena Kraljevina dostavila je dokaze (51) da ni jedan drugi projekt nije bio spreman natjecati se s elektranom HPC u vrijeme pregovora s društvom EDF. S obzirom na posebnost nuklearne tehnologije, troškovi prethodnog obvezivanja znatnog su iznosa te samo ograničen broj proizvođača ima znanje i financijske mogućnosti za ulaganje u elektranu veličine poput HPC-a. Ujedinjena Kraljevina objasnila je da daje prednost postojanju konkurentskog natjecanja među ponuditeljima, no da nije bilo ponuda ostalih društava za novu elektranu. |
| --- | --- |

(401)

Nakon otvorenog poziva na podnošenje ponuda koji je objavila Ujedinjena Kraljevina, samo je društvo EDF istupilo s prijedlogom ulaganja. Ujedinjena Kraljevina dostavila je dokaze (51) da ni jedan drugi projekt nije bio spreman natjecati se s elektranom HPC u vrijeme pregovora s društvom EDF. S obzirom na posebnost nuklearne tehnologije, troškovi prethodnog obvezivanja znatnog su iznosa te samo ograničen broj proizvođača ima znanje i financijske mogućnosti za ulaganje u elektranu veličine poput HPC-a. Ujedinjena Kraljevina objasnila je da daje prednost postojanju konkurentskog natjecanja među ponuditeljima, no da nije bilo ponuda ostalih društava za novu elektranu.

| (402) | Komisija priznaje da je nuklearna energija općenito u drugačijem položaju u usporedbi s drugim tehnologijama u smislu zahtjeva koje ulagači moraju ispuniti. Jednostavno ne postoje usporedivi projekti za nuklearnu elektranu u smislu trajanja i opsega ulaganja. Projekt HPC iznimno je osobit. Riječ je o infrastrukturnom projektu čiji je opseg gotovo bez presedana, kako u energetskom sektoru, tako i u bilo kojem drugom sektoru. Stoga Komisija priznaje da natječajni postupak u predmetnom slučaju ne bi ostvario značajne rezultate s obzirom na ograničenja projekta. |
| --- | --- |

(402)

Komisija priznaje da je nuklearna energija općenito u drugačijem položaju u usporedbi s drugim tehnologijama u smislu zahtjeva koje ulagači moraju ispuniti. Jednostavno ne postoje usporedivi projekti za nuklearnu elektranu u smislu trajanja i opsega ulaganja. Projekt HPC iznimno je osobit. Riječ je o infrastrukturnom projektu čiji je opseg gotovo bez presedana, kako u energetskom sektoru, tako i u bilo kojem drugom sektoru. Stoga Komisija priznaje da natječajni postupak u predmetnom slučaju ne bi ostvario značajne rezultate s obzirom na ograničenja projekta.

| (403) | Komisija također vjeruje da sklapanje Ugovora za razliku za ulaganje u novu nuklearnu elektranu nije opsežna diskriminacija u odnosu na ostale tehnologije i da nije naklonjenije novoj nuklearnoj elektrani u usporedbi s ostalim tehnologijama. Uistinu, ostale tehnologije mogu na sličan način primati potporu na temelju Ugovora za razliku, uporabom iste vrste instrumenta, osim za prilagodbe koje se mogu smatrati potrebnima iz razlika u tehnologijama (poput Sporazuma ministarstva ili ponovnog pokretanja pregovora o operativnim izdacima). |
| --- | --- |

(403)

Komisija također vjeruje da sklapanje Ugovora za razliku za ulaganje u novu nuklearnu elektranu nije opsežna diskriminacija u odnosu na ostale tehnologije i da nije naklonjenije novoj nuklearnoj elektrani u usporedbi s ostalim tehnologijama. Uistinu, ostale tehnologije mogu na sličan način primati potporu na temelju Ugovora za razliku, uporabom iste vrste instrumenta, osim za prilagodbe koje se mogu smatrati potrebnima iz razlika u tehnologijama (poput Sporazuma ministarstva ili ponovnog pokretanja pregovora o operativnim izdacima).

| (404) | Osim toga, povremena priroda mnogih obnovljivih tehnologija ne dopušta im da budu prikladna alternativa baznoj tehnologiji poput nuklearne tehnologije. Kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 199., zamjena mogućnosti koje bi trebao obuhvatiti projekt HPC odgovara mogućnosti od 14 GW vjetra na kopnu ili 11 GW vjetra na moru, što nije realno za očekivati u istom vremenskom okviru. |
| --- | --- |

(404)

Osim toga, povremena priroda mnogih obnovljivih tehnologija ne dopušta im da budu prikladna alternativa baznoj tehnologiji poput nuklearne tehnologije. Kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 199., zamjena mogućnosti koje bi trebao obuhvatiti projekt HPC odgovara mogućnosti od 14 GW vjetra na kopnu ili 11 GW vjetra na moru, što nije realno za očekivati u istom vremenskom okviru.

| (405) | Također, Ugovor za razliku za novu elektranu nije diskriminirajući u odnosu na postojeće nuklearne elektrane kojima nisu nužni poticaji za izgradnju i koje su izgrađene u drugačijim okolnostima od onih danas, primjerice prije liberalizacije tržišta. |
| --- | --- |

(405)

Također, Ugovor za razliku za novu elektranu nije diskriminirajući u odnosu na postojeće nuklearne elektrane kojima nisu nužni poticaji za izgradnju i koje su izgrađene u drugačijim okolnostima od onih danas, primjerice prije liberalizacije tržišta.

| (406) | Stoga, unutar ograničenja ovoga posebnog slučaja i projekta, Komisija zaključuje da su Ugovor za razliku, zajedno s kreditnim jamstvom i Sporazumom ministarstva, kako je strukturirano u prijavljenoj mjeri, odgovarajući instrumenti za pružanje potpore i primjerenog poticajnog učinka korisniku. |
| --- | --- |

(406)

Stoga, unutar ograničenja ovoga posebnog slučaja i projekta, Komisija zaključuje da su Ugovor za razliku, zajedno s kreditnim jamstvom i Sporazumom ministarstva, kako je strukturirano u prijavljenoj mjeri, odgovarajući instrumenti za pružanje potpore i primjerenog poticajnog učinka korisniku.

9.5.   RAZMJERNOST

| (407) | Komisija je u Odluci o pokretanju postupka preispitala je li stopa povrata razmjerna, s obzirom na kombinaciju Ugovora za razliku i kreditnog jamstva te ostalih elemenata smanjenja rizika mjere, koja se čini spojivom sa znatno nižim stopama povrata od onih dodijeljenih društvu NNBG zbog manjeg rizika. Zapravo je zamišljeno da Ugovor za razliku uklanja rizik povezan s tržišnim cijenama, pri čemu je cilj mjere zaštita ulagača od nekoliko događaja osiguravanjem naknadu. |
| --- | --- |

(407)

Komisija je u Odluci o pokretanju postupka preispitala je li stopa povrata razmjerna, s obzirom na kombinaciju Ugovora za razliku i kreditnog jamstva te ostalih elemenata smanjenja rizika mjere, koja se čini spojivom sa znatno nižim stopama povrata od onih dodijeljenih društvu NNBG zbog manjeg rizika. Zapravo je zamišljeno da Ugovor za razliku uklanja rizik povezan s tržišnim cijenama, pri čemu je cilj mjere zaštita ulagača od nekoliko događaja osiguravanjem naknadu.

| (408) | U Odluci o pokretanju postupka također su iznesene sumnje u vezi s mogućom visokom stopom povrata i mogućnost korisnika da ostvari neočekivanu dobit ako se pretpostavke pokažu pogrešnima. |
| --- | --- |

(408)

U Odluci o pokretanju postupka također su iznesene sumnje u vezi s mogućom visokom stopom povrata i mogućnost korisnika da ostvari neočekivanu dobit ako se pretpostavke pokažu pogrešnima.

| (409) | Naznačena mjera Ujedinjene Kraljevine koja se odnosi na razmjernost sadržava tri glavna pitanja zabrinutosti koja su važna za ocjenu Komisije. |
| --- | --- |

(409)

Naznačena mjera Ujedinjene Kraljevine koja se odnosi na razmjernost sadržava tri glavna pitanja zabrinutosti koja su važna za ocjenu Komisije.

| (410) | Prvo, predviđena stopa povrata smatrala se visokom kako ne bi mogla isključiti prekomjernu naknadu, uzimajući u obzir kombinaciju Ugovora za razliku i jamstva kako je prijavljeno. Osobito se nakon izgradnje elektrane može smatrati da u stvarnosti posluje kao regulirana imovina tijekom trajanja Ugovora za razliku, uz relativno stabilno kretanje prihoda. |
| --- | --- |

(410)

Prvo, predviđena stopa povrata smatrala se visokom kako ne bi mogla isključiti prekomjernu naknadu, uzimajući u obzir kombinaciju Ugovora za razliku i jamstva kako je prijavljeno. Osobito se nakon izgradnje elektrane može smatrati da u stvarnosti posluje kao regulirana imovina tijekom trajanja Ugovora za razliku, uz relativno stabilno kretanje prihoda.

| (411) | Drugo, Ugovor za razliku odvaja stopu povrata od iznosa potpore. Izvršna cijena može biti određena na razini koja društvu NNBG omogućuje pokrivanje troškova i ostvarivanje razumne dobiti, no to ne određuje iznos potpore koja će naposljetku biti isplaćena i koja je također funkcija veleprodajnih cijena. To stvara potrebu za tumačenjem ispitivanja prekomjerne naknade kao ispitivanja stope povrata, a ne upućivanja na apsolutnu razinu potpore. |
| --- | --- |

(411)

Drugo, Ugovor za razliku odvaja stopu povrata od iznosa potpore. Izvršna cijena može biti određena na razini koja društvu NNBG omogućuje pokrivanje troškova i ostvarivanje razumne dobiti, no to ne određuje iznos potpore koja će naposljetku biti isplaćena i koja je također funkcija veleprodajnih cijena. To stvara potrebu za tumačenjem ispitivanja prekomjerne naknade kao ispitivanja stope povrata, a ne upućivanja na apsolutnu razinu potpore.

| (412) | Treće, ne postoji nikakvo jamstvo da će sva dobit veća od predviđene i ostvarena nakon izgradnje biti od koristi potrošačima, smanjujući stopu povrata na najmanju razinu i maksimizirajući ukupnu dobrobit. |
| --- | --- |

(412)

Treće, ne postoji nikakvo jamstvo da će sva dobit veća od predviđene i ostvarena nakon izgradnje biti od koristi potrošačima, smanjujući stopu povrata na najmanju razinu i maksimizirajući ukupnu dobrobit.

| (413) | U odjeljcima u nastavku navedena će se pitanja promotriti u odnosu na kreditno jamstvo i Ugovor za razliku i stopu povrata, prije donošenja završnih zaključaka o cjelokupnom paketu. |
| --- | --- |

(413)

U odjeljcima u nastavku navedena će se pitanja promotriti u odnosu na kreditno jamstvo i Ugovor za razliku i stopu povrata, prije donošenja završnih zaključaka o cjelokupnom paketu.

9.5.1.   Kreditno jamstvo

| (414) | Obveznice koje će izdati izdavatelj podupirat će kreditno jamstvo kako je opisano u prethodno navedenom odjeljku 2.2. |
| --- | --- |

(414)

Obveznice koje će izdati izdavatelj podupirat će kreditno jamstvo kako je opisano u prethodno navedenom odjeljku 2.2.

| (415) | Komisija je procijenila početnu metodologiju kreditnog jamstva koje upotrebljava IUK. Prema navedenoj metodologiji, naknada bi bila prosjek triju pokazatelja u trenutku komercijalnog zaključenja za ukupno financiranje, no iznosila bi najmanje 225 baznih bodova. Ujedinjena Kraljevina objavila je da će od kraja 21. kolovoza 2014. stopa naknade za kreditno jamstvo biti postavljena na 250 baznih bodova (kao prosjek brojki 263, 243 i 245) (52). |
| --- | --- |

(415)

Komisija je procijenila početnu metodologiju kreditnog jamstva koje upotrebljava IUK. Prema navedenoj metodologiji, naknada bi bila prosjek triju pokazatelja u trenutku komercijalnog zaključenja za ukupno financiranje, no iznosila bi najmanje 225 baznih bodova. Ujedinjena Kraljevina objavila je da će od kraja 21. kolovoza 2014. stopa naknade za kreditno jamstvo biti postavljena na 250 baznih bodova (kao prosjek brojki 263, 243 i 245) (52).

| (416) | U nedostatku izravno uočenih tržišnih stopa za (dovoljna) kreditna jamstva kojima se osiguravaju slične vrste rizika treba se osloniti na alternativne pristupe uspostavi stope naknade za jamstvo pod tržišnim uvjetima. Prvi je pristup tzv. pristup očekivanog gubitka. Ovim je pristupom poslovni plan društva povezan s njegovom strukturom kapitala u različitim scenarijima koji rezultiraju vjerojatnošću nastanka statusa neispunjavanja obveza. Druga je mogućnost uspoređivanje jamstva s tržišnim cijenama usporedivih instrumenata sa sličnim kreditnim rizikom. |
| --- | --- |

(416)

U nedostatku izravno uočenih tržišnih stopa za (dovoljna) kreditna jamstva kojima se osiguravaju slične vrste rizika treba se osloniti na alternativne pristupe uspostavi stope naknade za jamstvo pod tržišnim uvjetima. Prvi je pristup tzv. pristup očekivanog gubitka. Ovim je pristupom poslovni plan društva povezan s njegovom strukturom kapitala u različitim scenarijima koji rezultiraju vjerojatnošću nastanka statusa neispunjavanja obveza. Druga je mogućnost uspoređivanje jamstva s tržišnim cijenama usporedivih instrumenata sa sličnim kreditnim rizikom.

| (417) | Na temelju podnesaka Ujedinjene Kraljevine i vlastite analize Komisija je utvrdila da postoje ozbiljni razlozi vjerovati da su prvotno predložena najmanja stopa naknade za jamstvo (225 baznih bodova) i stopa od 26. kolovoza 2014. (250 baznih bodova) bile ispod razine tržišnih stopa. Zaključak se temeljio na dvjema istragama: prvo, metodologijama korištenima za određivanje naknade; drugo, rejtingu koji je Ujedinjena Kraljevina predložila za instrument za davanje jamstva. |
| --- | --- |

(417)

Na temelju podnesaka Ujedinjene Kraljevine i vlastite analize Komisija je utvrdila da postoje ozbiljni razlozi vjerovati da su prvotno predložena najmanja stopa naknade za jamstvo (225 baznih bodova) i stopa od 26. kolovoza 2014. (250 baznih bodova) bile ispod razine tržišnih stopa. Zaključak se temeljio na dvjema istragama: prvo, metodologijama korištenima za određivanje naknade; drugo, rejtingu koji je Ujedinjena Kraljevina predložila za instrument za davanje jamstva.

9.5.1.1.   Metodologije za određivanje stope naknade za jamstvo

| (418) | U nedostatku tržišnih cijena za slične instrumente Komisiji su predstavljena dva pristupa u svrhu ocjenjivanja stope naknade za jamstvo. |
| --- | --- |

(418)

U nedostatku tržišnih cijena za slične instrumente Komisiji su predstavljena dva pristupa u svrhu ocjenjivanja stope naknade za jamstvo.

| (419) | Prvi je pristup tzv. pristup uspoređivanja cijena prema referentnim vrijednostima koji je detaljno opisan u odgovorima ministarstva financija od 26. kolovoza, 5. rujna, 12. rujna i 19. rujna 2014. Polazište analize kreditna je ocjena rejtinga BB+/Ba1 tijekom izgradnje. IUK smatra da bi projekt HPC, kao rezultat zaštita duga uključenoga u financijske sporazume, trebao ostvariti rejting BB+/Ba1 tijekom razdoblja izgradnje (53). |
| --- | --- |

(419)

Prvi je pristup tzv. pristup uspoređivanja cijena prema referentnim vrijednostima koji je detaljno opisan u odgovorima ministarstva financija od 26. kolovoza, 5. rujna, 12. rujna i 19. rujna 2014. Polazište analize kreditna je ocjena rejtinga BB+/Ba1 tijekom izgradnje. IUK smatra da bi projekt HPC, kao rezultat zaštita duga uključenoga u financijske sporazume, trebao ostvariti rejting BB+/Ba1 tijekom razdoblja izgradnje (53).

| (420) | Prema Prilogu B (Prikaz referentnih vrijednosti), u kojemu je iznesen svaki niz referentnih vrijednosti, stopa naknade varira između 243 bazna boda (upotrebljavajući referentne vrijednosti korporativnog duga) i 263 bazna boda (upotrebljavajući bankovne zajmove za financiranje projekta). |
| --- | --- |

(420)

Prema Prilogu B (Prikaz referentnih vrijednosti), u kojemu je iznesen svaki niz referentnih vrijednosti, stopa naknade varira između 243 bazna boda (upotrebljavajući referentne vrijednosti korporativnog duga) i 263 bazna boda (upotrebljavajući bankovne zajmove za financiranje projekta).

| (421) | IUK je također predstavio prosječne marže kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza sedam subjekata ocjene BB+ koji se nalaze na indeksu iTraxx Europe XOver (10-godišnje razdoblje dospijeća) (54), uključujući 60 članova s predviđenim graničnim investicijskim rejtingom, ali koji uključuju subjekte rejtinga od BBB (s negativnom perspektivom) do CCC. Prosječna marža sedam imena rejtinga BB+ izračunata je na otprilike 250 baznih bodova na dan predstavljanja podataka Komisiji. IUK je to smatrao potvrdom da bi stopa naknade za jamstvo trebala biti 250 baznih bodova bude li izračunata na navedeni datum. |
| --- | --- |

(421)

IUK je također predstavio prosječne marže kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza sedam subjekata ocjene BB+ koji se nalaze na indeksu iTraxx Europe XOver (10-godišnje razdoblje dospijeća) (54), uključujući 60 članova s predviđenim graničnim investicijskim rejtingom, ali koji uključuju subjekte rejtinga od BBB (s negativnom perspektivom) do CCC. Prosječna marža sedam imena rejtinga BB+ izračunata je na otprilike 250 baznih bodova na dan predstavljanja podataka Komisiji. IUK je to smatrao potvrdom da bi stopa naknade za jamstvo trebala biti 250 baznih bodova bude li izračunata na navedeni datum.

| (422) | Međutim, nije jasno mogu li se ti indeksi u cijelosti smatrati referentnim točkama za kreditno jamstvo za elektranu HPC. Dok bi se indeks iTraxx Europe XOver moglo upotrijebiti kao polazište za izvođenje stope naknade za jamstvo za elektranu Hinkley Point C, društva odabrana za indeks samo su „bolja” društva spekulativnog rejtinga; dospijeće je indeksa 10 godina, što nije u skladu s instrumentom HPC-a; i postoji cijeli niz pojedinačnih marži kreditni izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza koje odražavaju razlike u kreditnoj kvaliteti. |
| --- | --- |

(422)

Međutim, nije jasno mogu li se ti indeksi u cijelosti smatrati referentnim točkama za kreditno jamstvo za elektranu HPC. Dok bi se indeks iTraxx Europe XOver moglo upotrijebiti kao polazište za izvođenje stope naknade za jamstvo za elektranu Hinkley Point C, društva odabrana za indeks samo su „bolja” društva spekulativnog rejtinga; dospijeće je indeksa 10 godina, što nije u skladu s instrumentom HPC-a; i postoji cijeli niz pojedinačnih marži kreditni izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza koje odražavaju razlike u kreditnoj kvaliteti.

| (423) | Komisija stoga nije bila potpuno uvjerena u ocjenu IUK-a jer su ograničeni broj referentnih vrijednosti sredstava za financiranje projekta i odabir kriterija dovodili u pitanje analizu referentnih vrijednosti. Tablica 16 u Prilogu B daje pregled referentnih vrijednosti sredstava za financiranje projekta. |
| --- | --- |

(423)

Komisija stoga nije bila potpuno uvjerena u ocjenu IUK-a jer su ograničeni broj referentnih vrijednosti sredstava za financiranje projekta i odabir kriterija dovodili u pitanje analizu referentnih vrijednosti. Tablica 16 u Prilogu B daje pregled referentnih vrijednosti sredstava za financiranje projekta.

| (424) | Drugi pristup jest pristup očekivanog gubitka. Potpuno razvijen pristup očekivanog gubitka povezuje poslovni model sa strukturom kapitala u različitim scenarijima i izvodi vjerojatnosti neispunjavanja obveza i odgovarajućih stopa povrata za svaku godinu projekta, s tim da vjerojatnosti neispunjavanja obveza odražavaju vjerojatnost nemogućnosti društva da otplati kamatu ili glavnicu. Međutim, to nije učinjeno za ovaj projekt. Umjesto toga, model predstavlja neto sadašnju vrijednost jamstva u okviru onoga što se smatra kaznenim scenarijem (55). |
| --- | --- |

(424)

Drugi pristup jest pristup očekivanog gubitka. Potpuno razvijen pristup očekivanog gubitka povezuje poslovni model sa strukturom kapitala u različitim scenarijima i izvodi vjerojatnosti neispunjavanja obveza i odgovarajućih stopa povrata za svaku godinu projekta, s tim da vjerojatnosti neispunjavanja obveza odražavaju vjerojatnost nemogućnosti društva da otplati kamatu ili glavnicu. Međutim, to nije učinjeno za ovaj projekt. Umjesto toga, model predstavlja neto sadašnju vrijednost jamstva u okviru onoga što se smatra kaznenim scenarijem (55).

| (425) | Pretpostavljajući stopu naknade za kreditno jamstvo od 250 baznih bodova i gore navedene pretpostavke, zamjenski model pristupa očekivanog gubitka pokazuje pozitivnu neto sadašnju vrijednost jamstva. |
| --- | --- |

(425)

Pretpostavljajući stopu naknade za kreditno jamstvo od 250 baznih bodova i gore navedene pretpostavke, zamjenski model pristupa očekivanog gubitka pokazuje pozitivnu neto sadašnju vrijednost jamstva.

| (426) | Komisija nije bila potpuno uvjerena u rezultate ovoga drugog pristupa. Posebno stoga što model ne povezuje poslovni plan s vjerojatnostima neispunjavanja obveza. Umjesto toga, vjerojatnosti neispunjavanja obveza nametnute su i uzete kao input za izračune neto sadašnje vrijednosti. |
| --- | --- |

(426)

Komisija nije bila potpuno uvjerena u rezultate ovoga drugog pristupa. Posebno stoga što model ne povezuje poslovni plan s vjerojatnostima neispunjavanja obveza. Umjesto toga, vjerojatnosti neispunjavanja obveza nametnute su i uzete kao input za izračune neto sadašnje vrijednosti.

| (427) | Kao rezultat toga, Komisija je zauzela stajalište da bi se tim metodologijama moglo koristiti za izvješćivanje o njezinoj ocjeni, ali da ne bi mogle u cijelosti opravdati predloženu stopu naknade od 250 baznih bodova. |
| --- | --- |

(427)

Kao rezultat toga, Komisija je zauzela stajalište da bi se tim metodologijama moglo koristiti za izvješćivanje o njezinoj ocjeni, ali da ne bi mogle u cijelosti opravdati predloženu stopu naknade od 250 baznih bodova.

9.5.1.2.   Nesigurnost u vezi s internim rejtingom BB+/Ba1

| (428) | Dva prethodno navedena pristupa potrebna su za određivanje naknade i kreditne ocjene instrumenta. Rejting se može upotrebljavati za usporedbu različitih parametara financijskih instrumenata, uključujući njihovu rizičnost i, najvažnije, njihovo formiranje cijena. |
| --- | --- |

(428)

Dva prethodno navedena pristupa potrebna su za određivanje naknade i kreditne ocjene instrumenta. Rejting se može upotrebljavati za usporedbu različitih parametara financijskih instrumenata, uključujući njihovu rizičnost i, najvažnije, njihovo formiranje cijena.

| (429) | IUK smatra da rejting BB+/Ba1 može biti ostvaren u okviru ovog projekta. Naznačeni rejting nije vanjski rejting niti ocjena koju podupire kreditno izvješće. |
| --- | --- |

(429)

IUK smatra da rejting BB+/Ba1 može biti ostvaren u okviru ovog projekta. Naznačeni rejting nije vanjski rejting niti ocjena koju podupire kreditno izvješće.

| (430) | Međutim, Komisija je ocijenila da bi se rejting BB+ mogao uzeti u obzir samo kao referentna točka, s obzirom na nesigurnosti povezane s rejtingom tako složenog instrumenta. |
| --- | --- |

(430)

Međutim, Komisija je ocijenila da bi se rejting BB+ mogao uzeti u obzir samo kao referentna točka, s obzirom na nesigurnosti povezane s rejtingom tako složenog instrumenta.

| (431) | Jedna je od ključnih nesigurnosti izloženost projekta znatnom riziku povezanom s kamatnom stopom. S obzirom na to da će obveznice biti izdane u prvih sedam godina faze izgradnje, postoji znatna nesigurnost u vezi sa stopom državnih vrijednosnica pri izdavanju (56). Prinos na obveznice (državne vrijednosnice) Vlade Ujedinjene Kraljevine za razdoblja dospijeća od 10, 20 i 30 godina pokazuju da smo na najnižim razinama u povijesti (vidjeti dijagram 1. u Prilogu B). Predviđanja stopa državnih vrijednosnica (krivulje terminske stope) Bank of England, središnje banke Ujedinjene Kraljevine, upućuju na povećanje očekivanih stopa državnih vrijednosnica. |
| --- | --- |

(431)

Jedna je od ključnih nesigurnosti izloženost projekta znatnom riziku povezanom s kamatnom stopom. S obzirom na to da će obveznice biti izdane u prvih sedam godina faze izgradnje, postoji znatna nesigurnost u vezi sa stopom državnih vrijednosnica pri izdavanju (56). Prinos na obveznice (državne vrijednosnice) Vlade Ujedinjene Kraljevine za razdoblja dospijeća od 10, 20 i 30 godina pokazuju da smo na najnižim razinama u povijesti (vidjeti dijagram 1. u Prilogu B). Predviđanja stopa državnih vrijednosnica (krivulje terminske stope) Bank of England, središnje banke Ujedinjene Kraljevine, upućuju na povećanje očekivanih stopa državnih vrijednosnica.

| (432) | Druga nesigurnost nalazi se u različitim mogućim dospijećima obveznica povezanima s elektranom HPC, za razliku od pruženih referentnih vrijednosti. Posebno se očekuje da će dospijeće zajamčenog duga imati ponderirano prosječno trajanje (WAL) od 27,4 godina, uz dospijeća obveznica u rasponu od 8 godina do 41 godine. Jamstvo Ujedinjene Kraljevine bit će na snazi do krajnjeg roka dospijeća koji je do 41 godinu od financijskog zaključenja. Međutim, analiza referentnih vrijednosti temelji se na instrumentima dospijeća do 10 – 15 godina uglavnom zbog dostupnosti referentnih vrijednosti za formiranje cijena do tog vremena. Pokrovitelji izdanja obveznica upozorili su IUK-u da je krivulja marže ravna i često okrenuta između razdoblja dospijeća od 10 do 30 godina. |
| --- | --- |

(432)

Druga nesigurnost nalazi se u različitim mogućim dospijećima obveznica povezanima s elektranom HPC, za razliku od pruženih referentnih vrijednosti. Posebno se očekuje da će dospijeće zajamčenog duga imati ponderirano prosječno trajanje (WAL) od 27,4 godina, uz dospijeća obveznica u rasponu od 8 godina do 41 godine. Jamstvo Ujedinjene Kraljevine bit će na snazi do krajnjeg roka dospijeća koji je do 41 godinu od financijskog zaključenja. Međutim, analiza referentnih vrijednosti temelji se na instrumentima dospijeća do 10 – 15 godina uglavnom zbog dostupnosti referentnih vrijednosti za formiranje cijena do tog vremena. Pokrovitelji izdanja obveznica upozorili su IUK-u da je krivulja marže ravna i često okrenuta između razdoblja dospijeća od 10 do 30 godina.

| (433) | Komisija stoga nije prihvatila da je predloženi rejting IUK-a bio u dovoljnoj mjeri potkrijepljen dokazima. Komisija je odlučila uzeti u obzir predloženi rejting samo kao referentnu točku, što je ponovno dovelo do zaključka da se predložena naknada od 250 baznih bodova, kako je na početku prijavljeno, ne može smatrati potpuno opravdanom. |
| --- | --- |

(433)

Komisija stoga nije prihvatila da je predloženi rejting IUK-a bio u dovoljnoj mjeri potkrijepljen dokazima. Komisija je odlučila uzeti u obzir predloženi rejting samo kao referentnu točku, što je ponovno dovelo do zaključka da se predložena naknada od 250 baznih bodova, kako je na početku prijavljeno, ne može smatrati potpuno opravdanom.

9.5.2.   Razina izvršne cijene i rezultirajuća stopa povrata

| (434) | Kako je navedeno u Odluci o pokretanju postupka, prijavljena verzija financijskog modela (verzija 5.1) pokazala je stopu povrata projekta u nominalnim jedinicama nakon oporezivanja od [9,75 do 10,25] %, na temelju izvršne cijene od 92,50 GBP po MWh. To bi bilo smanjeno za 3 GBP po MWh (ili paušalnim iznosom jednakovrijednim u smislu neto sadašnje vrijednosti) da je donesena odluka o izgradnji nove nuklearne elektrane Sizewell C, na temelju toga što bi društvo EDF moglo dijeliti troškove FOAK (prve takve vrste) (posebno u vezi s oblikovanjem i inženjeringom) reaktora EPR između tih dviju elektrana. |
| --- | --- |

(434)

Kako je navedeno u Odluci o pokretanju postupka, prijavljena verzija financijskog modela (verzija 5.1) pokazala je stopu povrata projekta u nominalnim jedinicama nakon oporezivanja od [9,75 do 10,25] %, na temelju izvršne cijene od 92,50 GBP po MWh. To bi bilo smanjeno za 3 GBP po MWh (ili paušalnim iznosom jednakovrijednim u smislu neto sadašnje vrijednosti) da je donesena odluka o izgradnji nove nuklearne elektrane Sizewell C, na temelju toga što bi društvo EDF moglo dijeliti troškove FOAK (prve takve vrste) (posebno u vezi s oblikovanjem i inženjeringom) reaktora EPR između tih dviju elektrana.

| (435) | Ujedinjena Kraljevina dosljedno je tvrdila da bi ciljna stopa povrata za društvo NNBG od otprilike 10 % (nominalna vrijednost nakon oporezivanja) bila opravdana, uključujući kroz usporedbu stopa za projekte vjetra na moru i ostale usporedive projekte. |
| --- | --- |

(435)

Ujedinjena Kraljevina dosljedno je tvrdila da bi ciljna stopa povrata za društvo NNBG od otprilike 10 % (nominalna vrijednost nakon oporezivanja) bila opravdana, uključujući kroz usporedbu stopa za projekte vjetra na moru i ostale usporedive projekte.

| (436) | Tijekom istrage Komisije podneseno je nekoliko dodatnih ažuriranih verzija financijskog modela, uzimajući u obzir ažurirane verzije pretpostavki izrade modela i očekivane strukture financiranja projekta. |
| --- | --- |

(436)

Tijekom istrage Komisije podneseno je nekoliko dodatnih ažuriranih verzija financijskog modela, uzimajući u obzir ažurirane verzije pretpostavki izrade modela i očekivane strukture financiranja projekta.

9.5.2.1.   Financijski model i analiza scenarija

| (437) | Ujedinjena Kraljevina revidirala je financijski model društva EDF i prepustila mu da obuhvati stopu povrata projekta. Komisija je revidirala financijski model i provela opsežne provjere osjetljivosti radi izvođenja ključne financijske metrike za projekt HPC. |
| --- | --- |

(437)

Ujedinjena Kraljevina revidirala je financijski model društva EDF i prepustila mu da obuhvati stopu povrata projekta. Komisija je revidirala financijski model i provela opsežne provjere osjetljivosti radi izvođenja ključne financijske metrike za projekt HPC.

| (438) | Da bi utvrdila da stopa povrata od [9,75 do 10,25] % (nominalna vrijednost nakon oporezivanja) nije bila pretjerana, Ujedinjena Kraljevina podnijela je izvješće konzultantske kuće KPMG u kojemu je razmotreno pet metoda ocjene odgovarajuće razine povrata društvu NNBG u vezi s elektranom HPC. Te metode i odgovarajući izvedeni raspon povrata sažeti su u Prilogu A, Tablica 4. |
| --- | --- |

(438)

Da bi utvrdila da stopa povrata od [9,75 do 10,25] % (nominalna vrijednost nakon oporezivanja) nije bila pretjerana, Ujedinjena Kraljevina podnijela je izvješće konzultantske kuće KPMG u kojemu je razmotreno pet metoda ocjene odgovarajuće razine povrata društvu NNBG u vezi s elektranom HPC. Te metode i odgovarajući izvedeni raspon povrata sažeti su u Prilogu A, Tablica 4.

| (439) | U izvješću su navedene nominalne stope povrata nakon oporezivanja u rasponu od 6 do 14,5 %. Ujedinjena Kraljevina tvrdila je da prvotno predviđena stopa povrata projekta od [9,75 do 10,25] % bila na razumnoj razini unutar tog raspona. |
| --- | --- |

(439)

U izvješću su navedene nominalne stope povrata nakon oporezivanja u rasponu od 6 do 14,5 %. Ujedinjena Kraljevina tvrdila je da prvotno predviđena stopa povrata projekta od [9,75 do 10,25] % bila na razumnoj razini unutar tog raspona.

| (440) | Komisija je izrazila tri glavne sumnje u vezi s analizom koju su predstavili Ujedinjena Kraljevina i njezini savjetnici u odnosu na dopustivu stopu povrata (57). |
| --- | --- |

(440)

Komisija je izrazila tri glavne sumnje u vezi s analizom koju su predstavili Ujedinjena Kraljevina i njezini savjetnici u odnosu na dopustivu stopu povrata (57).

| (441) | Prvo, činilo se da metodologija KPMG-a uvelike zanemaruje značajnu razliku između rizika tijekom faze izgradnje projekta i rizika tijekom faze rada projekta. Drugo, Komisija je preispitala u kojoj su mjeri predložene referentne vrijednosti usporedive s projektom HPC u smislu razine rizika i strukture, financijske poluge i dodatnih potpornih mjera poput jamstava i ostalih oblika zaštite. Treće, Komisija je izrazila sumnje u vezi s određivanjem naknade za kreditno jamstvo u skladu s tržišnim uvjetima. Naknada za jamstvo postavljena ispod tržišnih razina utjecala bi na trošak duga projekta, a time i valjanost usporedbi s raznim referentnim vrijednostima stope povrata ako su te referentne vrijednosti temeljene na nesubvencioniranom trošku duga. |
| --- | --- |

(441)

Prvo, činilo se da metodologija KPMG-a uvelike zanemaruje značajnu razliku između rizika tijekom faze izgradnje projekta i rizika tijekom faze rada projekta. Drugo, Komisija je preispitala u kojoj su mjeri predložene referentne vrijednosti usporedive s projektom HPC u smislu razine rizika i strukture, financijske poluge i dodatnih potpornih mjera poput jamstava i ostalih oblika zaštite. Treće, Komisija je izrazila sumnje u vezi s određivanjem naknade za kreditno jamstvo u skladu s tržišnim uvjetima. Naknada za jamstvo postavljena ispod tržišnih razina utjecala bi na trošak duga projekta, a time i valjanost usporedbi s raznim referentnim vrijednostima stope povrata ako su te referentne vrijednosti temeljene na nesubvencioniranom trošku duga.

| (442) | Komisija je stoga provela razne provjere osjetljivosti pomoću naknadne ažurirane verzije financijskog modela (verzija 9.8) (58). |
| --- | --- |

(442)

Komisija je stoga provela razne provjere osjetljivosti pomoću naknadne ažurirane verzije financijskog modela (verzija 9.8) (58).

| (443) | S obzirom na to da se čini da je većina rizika povezana s fazom izgradnje, Komisija je testirala scenarije u kojima su ti rizici uzeti u obzir mijenjajući nominalne novčane tokove projekta (porezi nakon ulaganja) u usporedbi s temeljnim scenarijem za određeni postotak tijekom faze izgradnje (59). Diskontiranje je provedeno stopama razmjernim rizicima tijekom faze rada, pod uvjetom da je elektrana izgrađena. Rezultati su navedeni u Prilogu A, Tablica 5. |
| --- | --- |

(443)

S obzirom na to da se čini da je većina rizika povezana s fazom izgradnje, Komisija je testirala scenarije u kojima su ti rizici uzeti u obzir mijenjajući nominalne novčane tokove projekta (porezi nakon ulaganja) u usporedbi s temeljnim scenarijem za određeni postotak tijekom faze izgradnje (59). Diskontiranje je provedeno stopama razmjernim rizicima tijekom faze rada, pod uvjetom da je elektrana izgrađena. Rezultati su navedeni u Prilogu A, Tablica 5.

| (444) | Komisija je zatim ispitala u kojoj su mjeri rizici uzeti u obzir u novčanim tokovima različitih verzija predstavljenog financijskog modela. Komisija je posebno revidirala izvješće DECC-a „Otkrivanje i provjera troškova – izvješće o procjeni (listopad 2013.)” (Cost Discovery & Verification – Evaluation Report (October 2013)) kako bi procijenila u kojoj su mjeri rizici, nesigurnosti i nepredviđeni troškovi uključeni u novčane tokove dostavljenog financijskog modela. |
| --- | --- |

(444)

Komisija je zatim ispitala u kojoj su mjeri rizici uzeti u obzir u novčanim tokovima različitih verzija predstavljenog financijskog modela. Komisija je posebno revidirala izvješće DECC-a „Otkrivanje i provjera troškova – izvješće o procjeni (listopad 2013.)” (Cost Discovery & Verification – Evaluation Report (October 2013)) kako bi procijenila u kojoj su mjeri rizici, nesigurnosti i nepredviđeni troškovi uključeni u novčane tokove dostavljenog financijskog modela.

| (445) | DECC je proveo reviziju otkrivanja i provjere troškova (CD&V) troškovnika društva NNBG za projekt HPC temeljen na EDF-ovom/Arevinom projektiranju nuklearnog reaktora EPR. U okviru izvješća o otkrivanju i provjeri troškova provedeni su višestruki postupci ocjenjivanja prema referentnim vrijednostima. Uključeno je ocjenjivanje podataka o predviđenim troškovima elektrane HPC u usporedbi s javno dostupnim podacima o troškovima te je utvrđeno da „raspon referentnih vrijednosti procjena kapitalnih troškova iznosi od 10 do 18 milijardi GBP, uz prosječni trošak od manje od 13 milijardi GBP”. |
| --- | --- |

(445)

DECC je proveo reviziju otkrivanja i provjere troškova (CD&V) troškovnika društva NNBG za projekt HPC temeljen na EDF-ovom/Arevinom projektiranju nuklearnog reaktora EPR. U okviru izvješća o otkrivanju i provjeri troškova provedeni su višestruki postupci ocjenjivanja prema referentnim vrijednostima. Uključeno je ocjenjivanje podataka o predviđenim troškovima elektrane HPC u usporedbi s javno dostupnim podacima o troškovima te je utvrđeno da „raspon referentnih vrijednosti procjena kapitalnih troškova iznosi od 10 do 18 milijardi GBP, uz prosječni trošak od manje od 13 milijardi GBP”.

| (446) | Komisija je također revidirala izvješće društva NNBG „Procjena TESLA4 – Svezak 2 – Ocjena financijskog rizika (troškovi izgradnje)” (TESLA4 Estimate – Volume 2 – Financial Risk Assessment (construction costs)) (60) („TESLA4”). Na temelju analize rizika koju je interno provelo društvo NNBG, izvješće je predstavljalo predviđenu distribuciju vjerojatnosti za ukupni krajnji trošak projekta HPC za temeljni datum studeni 2014., kako je prikazano u Prilogu A, Tablica 3. |
| --- | --- |

(446)

Komisija je također revidirala izvješće društva NNBG „Procjena TESLA4 – Svezak 2 – Ocjena financijskog rizika (troškovi izgradnje)” (TESLA4 Estimate – Volume 2 – Financial Risk Assessment (construction costs)) (60) („TESLA4”). Na temelju analize rizika koju je interno provelo društvo NNBG, izvješće je predstavljalo predviđenu distribuciju vjerojatnosti za ukupni krajnji trošak projekta HPC za temeljni datum studeni 2014., kako je prikazano u Prilogu A, Tablica 3.

| (447) | Komisija je na temelju svoje revizije otkrivanja i provjere troškova i izvješća TESLA4 procijenila će ukupni krajnji trošak od otprilike [...] milijardi GBP (pod uvjetima u 2010.) biti na gornjoj granici vjerojatnih troškova. Taj je zaključak upotpunio Komisijinu ocjenu stope povrata projekta, u smislu unutarnje stope povrata projekta i unutarnje stope povrata vlasničkog kapitala. |
| --- | --- |

(447)

Komisija je na temelju svoje revizije otkrivanja i provjere troškova i izvješća TESLA4 procijenila će ukupni krajnji trošak od otprilike [...] milijardi GBP (pod uvjetima u 2010.) biti na gornjoj granici vjerojatnih troškova. Taj je zaključak upotpunio Komisijinu ocjenu stope povrata projekta, u smislu unutarnje stope povrata projekta i unutarnje stope povrata vlasničkog kapitala.

| (448) | Financijski model razlikuje mjere unutarnje stope povrata vlasničkog kapitala izračunate na „osnovi povlačenja” i stope izračunate na „osnovi osiguranja sredstava”. U modelu je unutarnja stopa povrata vlasničkog kapitala (osnova povlačenja) izračunata na temelju povučenih iznosa vlasničkog kapitala, i isključujući troškove povezane s osiguranjem kapitala za nepredviđene troškove. |
| --- | --- |

(448)

Financijski model razlikuje mjere unutarnje stope povrata vlasničkog kapitala izračunate na „osnovi povlačenja” i stope izračunate na „osnovi osiguranja sredstava”. U modelu je unutarnja stopa povrata vlasničkog kapitala (osnova povlačenja) izračunata na temelju povučenih iznosa vlasničkog kapitala, i isključujući troškove povezane s osiguranjem kapitala za nepredviđene troškove.

| (449) | Tablica 6 (Prilog A) pokazuje da se u temeljnom scenariju društva NNBG s kreditnim jamstvom od 250 baznih bodova očekuje prinos projekta od [11,5 – 12,0] % unutarnje stope povrata kapitala (nominalna vrijednost nakon oporezivanja, osnova osiguranja sredstava). |
| --- | --- |

(449)

Tablica 6 (Prilog A) pokazuje da se u temeljnom scenariju društva NNBG s kreditnim jamstvom od 250 baznih bodova očekuje prinos projekta od [11,5 – 12,0] % unutarnje stope povrata kapitala (nominalna vrijednost nakon oporezivanja, osnova osiguranja sredstava).

9.5.2.2.   Ocjenjivanje stope povrata prema referentnim vrijednostima

| (450) | Najnoviji financijski model projekta HPC koji je procijenila Komisija (61) pokazao je unutarnju stopu povrata projekta od [9,25 – 9,75] % i unutarnju stopu povrata vlasničkog kapitala od [11,5 – 12,0] %. Te dvije stope povrata odgovaraju jednakom financijskom rezultatu i dosljedne su u unutarnjem smislu. |
| --- | --- |

(450)

Najnoviji financijski model projekta HPC koji je procijenila Komisija (61) pokazao je unutarnju stopu povrata projekta od [9,25 – 9,75] % i unutarnju stopu povrata vlasničkog kapitala od [11,5 – 12,0] %. Te dvije stope povrata odgovaraju jednakom financijskom rezultatu i dosljedne su u unutarnjem smislu.

| (451) | Da bi se iznijele opravdane tvrdnje o tome jesu li odgovarajuće stopa povrata projekta i stopa povrata vlasničkog kapitala koje proizlaze iz financijskog modela društva EDF za elektranu HPC, potrebno je procijeniti uključene rizike, odnosno rizike projekta (za unutarnju stopu povrata projekta) i rizike s kojima su suočeni vlasnici kapitala (unutarnja stopa povrata vlasničkog kapitala). Za te je potrebe Komisija uzela u obzir nekoliko referentnih vrijednosti koje treba razmotriti u pogledu i. uključenih rizika; ii. financijske poluge; iii. troška duga; iv. razdoblja ulaganja; v. opsega ulaganja; vi. prisutnosti ili nedostatka zaštite prihoda; vii. prisutnosti ili nedostatka mehanizama podjele dobiti; i viii. prisutnosti ili nedostatka kapitala za nepredviđene troškove. |
| --- | --- |

(451)

Da bi se iznijele opravdane tvrdnje o tome jesu li odgovarajuće stopa povrata projekta i stopa povrata vlasničkog kapitala koje proizlaze iz financijskog modela društva EDF za elektranu HPC, potrebno je procijeniti uključene rizike, odnosno rizike projekta (za unutarnju stopu povrata projekta) i rizike s kojima su suočeni vlasnici kapitala (unutarnja stopa povrata vlasničkog kapitala). Za te je potrebe Komisija uzela u obzir nekoliko referentnih vrijednosti koje treba razmotriti u pogledu i. uključenih rizika; ii. financijske poluge; iii. troška duga; iv. razdoblja ulaganja; v. opsega ulaganja; vi. prisutnosti ili nedostatka zaštite prihoda; vii. prisutnosti ili nedostatka mehanizama podjele dobiti; i viii. prisutnosti ili nedostatka kapitala za nepredviđene troškove.

| (452) | Osim referentnih vrijednosti stopa povrata koje je sastavio KPMG radi izvješćivanja o predmetu (vidjeti uvodnu izjavu 436. i Prilog A, Tablica 4), Ujedinjena Kraljevina i društvo NNBG dostavili su nekoliko dodatnih referentnih vrijednosti kako bi potkrijepili tvrdnju da je predviđena stopa povrata odgovarajuća. Te su se referentne vrijednosti ponajprije odnosile na najnovije transakcije povezane s infrastrukturom, druge projekte proizvodnje nuklearne energije, druge projekte proizvodnje, regulirana poduzeća i najnovije regulirane namire (62). Prikazane su u Prilogu A, Tablica 3, i Tablica 10 do Tablica 14. |
| --- | --- |

(452)

Osim referentnih vrijednosti stopa povrata koje je sastavio KPMG radi izvješćivanja o predmetu (vidjeti uvodnu izjavu 436. i Prilog A, Tablica 4), Ujedinjena Kraljevina i društvo NNBG dostavili su nekoliko dodatnih referentnih vrijednosti kako bi potkrijepili tvrdnju da je predviđena stopa povrata odgovarajuća. Te su se referentne vrijednosti ponajprije odnosile na najnovije transakcije povezane s infrastrukturom, druge projekte proizvodnje nuklearne energije, druge projekte proizvodnje, regulirana poduzeća i najnovije regulirane namire (62). Prikazane su u Prilogu A, Tablica 3, i Tablica 10 do Tablica 14.

| (453) | Komisija je također ocijenila javno dostupne informacije o procjenama troška kapitala za slična društva, kako je prikazano u Prilogu A, Tablica 15. Naposljetku je razmotrila scenarije troškova i priložila vjerojatnosti sažete u Prilogu A, Tablica 6 (63), kako bi utvrdila jesu li troškovi izgradnje primjereno sastavljeni te stupanj rizika projekta. |
| --- | --- |

(453)

Komisija je također ocijenila javno dostupne informacije o procjenama troška kapitala za slična društva, kako je prikazano u Prilogu A, Tablica 15. Naposljetku je razmotrila scenarije troškova i priložila vjerojatnosti sažete u Prilogu A, Tablica 6 (63), kako bi utvrdila jesu li troškovi izgradnje primjereno sastavljeni te stupanj rizika projekta.

| (454) | Na temelju dostupnih dokaza i provedene ocjene Komisija je smatrala da je unutarnja stopa povrata projekta od [9,25 – 9,75] % nominalne vrijednosti nakon oporezivanja projekta HPC unutar raspona usporedivih stopa povrata, s obzirom na ocjenu rizika i odgovarajućih parametara (64). |
| --- | --- |

(454)

Na temelju dostupnih dokaza i provedene ocjene Komisija je smatrala da je unutarnja stopa povrata projekta od [9,25 – 9,75] % nominalne vrijednosti nakon oporezivanja projekta HPC unutar raspona usporedivih stopa povrata, s obzirom na ocjenu rizika i odgovarajućih parametara (64).

| (455) | Međutim, Komisija je također smatrala da bi povrat od vlasničkog kapitala u ovom posebnom slučaju mogao biti bolji način ocjenjivanja moguće prekomjerne naknade jer je on mjera izravne financijske dobiti dioničara, za razliku od mjere povrata od cjelokupnog projekta. |
| --- | --- |

(455)

Međutim, Komisija je također smatrala da bi povrat od vlasničkog kapitala u ovom posebnom slučaju mogao biti bolji način ocjenjivanja moguće prekomjerne naknade jer je on mjera izravne financijske dobiti dioničara, za razliku od mjere povrata od cjelokupnog projekta.

| (456) | Unutarnja stopa povrata projekta pokazuje stopu povrata za koju se predviđa da će je projekt ostvariti, uzimajući u obzir cjelovitu strukturu kapitala upotrijebljenu za financiranje projekta. Unutarnja stopa povrata projekta obično uzima u obzir kapital dioničara i dug koji osiguravaju vjerovnici. Trošak kapitala obično je viši od troška duga s obzirom na to da dioničari očekuju veći povrat od kapitala koji osiguravaju nego od kapitala koji vjerovnici zahtijevaju, odražavajući različite razine uključenih rizika. Dioničari se obvezom osiguranja sredstava suočavaju s većim rizikom s obzirom na to da bi mogli izgubiti ukupni iznos ili dio tih sredstava ako projekt ne bude uspješan kako se očekuje. No vjerovnici se obično suočavaju s rizikom dužnika koji ne ispunjava svoje obveze i obično su zaštićeni čak i u takvim okolnostima. |
| --- | --- |

(456)

Unutarnja stopa povrata projekta pokazuje stopu povrata za koju se predviđa da će je projekt ostvariti, uzimajući u obzir cjelovitu strukturu kapitala upotrijebljenu za financiranje projekta. Unutarnja stopa povrata projekta obično uzima u obzir kapital dioničara i dug koji osiguravaju vjerovnici. Trošak kapitala obično je viši od troška duga s obzirom na to da dioničari očekuju veći povrat od kapitala koji osiguravaju nego od kapitala koji vjerovnici zahtijevaju, odražavajući različite razine uključenih rizika. Dioničari se obvezom osiguranja sredstava suočavaju s većim rizikom s obzirom na to da bi mogli izgubiti ukupni iznos ili dio tih sredstava ako projekt ne bude uspješan kako se očekuje. No vjerovnici se obično suočavaju s rizikom dužnika koji ne ispunjava svoje obveze i obično su zaštićeni čak i u takvim okolnostima.

| (457) | Unutarnja stopa povrata projekta stoga iznosi srednju vrijednost troška temeljnih elemenata kapitala unutar cjelokupne strukture financiranja. Ovisno o udjelu duga podignutoga za vlasnički kapital (omjer financijske poluge) i uvjeta dugovanja, unutarnja stopa povrata projekta varirat će zajedno s unutarnjom stopom povrata vlasničkog kapitala. Stope bi se trebale usporedno razvijati, ovisno o omjeru financijske poluge i dugu sukladnim s tržištem. |
| --- | --- |

(457)

Unutarnja stopa povrata projekta stoga iznosi srednju vrijednost troška temeljnih elemenata kapitala unutar cjelokupne strukture financiranja. Ovisno o udjelu duga podignutoga za vlasnički kapital (omjer financijske poluge) i uvjeta dugovanja, unutarnja stopa povrata projekta varirat će zajedno s unutarnjom stopom povrata vlasničkog kapitala. Stope bi se trebale usporedno razvijati, ovisno o omjeru financijske poluge i dugu sukladnim s tržištem.

| (458) | Jedinstvenost i rizičnost projekta opravdavaju unutarnju stopu povrata projekta od [9,25 – 9,75] %. Međutim, Komisija je izrazila zabrinutost zbog toga što se unutarnja stopa povrata vlasničkog kapitala, predviđena u iznosu od [11,5 – 12,0] % u najnovijem financijskom modelu i na temelju predložene naknade za jamstvo od 250 baznih bodova, povećala u značajnoj mjeri, posebno nakon izgradnje kad se može očekivati znatno smanjenje troškova duga. Za projekt velik poput HPC-a čak i male promjene u postocima povrata mogu značiti goleme razlike na apsolutnim razinama naknade vlasničkog kapitala, koje dovode do pitanja moguće prekomjerne naknade od koje imaju koristi dioničari društva NNBG. |
| --- | --- |

(458)

Jedinstvenost i rizičnost projekta opravdavaju unutarnju stopu povrata projekta od [9,25 – 9,75] %. Međutim, Komisija je izrazila zabrinutost zbog toga što se unutarnja stopa povrata vlasničkog kapitala, predviđena u iznosu od [11,5 – 12,0] % u najnovijem financijskom modelu i na temelju predložene naknade za jamstvo od 250 baznih bodova, povećala u značajnoj mjeri, posebno nakon izgradnje kad se može očekivati znatno smanjenje troškova duga. Za projekt velik poput HPC-a čak i male promjene u postocima povrata mogu značiti goleme razlike na apsolutnim razinama naknade vlasničkog kapitala, koje dovode do pitanja moguće prekomjerne naknade od koje imaju koristi dioničari društva NNBG.

9.5.3.   Ocjena i zaključci u vezi s razmjernošću mjera

| (459) | Komisija je provela detaljnu ocjenu razmjernosti kombiniranog utjecaja naknade za jamstvo i stope povrata projekta, na temelju pristupa navedenoga u prethodnim odjeljcima 9.5.1. i 9.5.2. |
| --- | --- |

(459)

Komisija je provela detaljnu ocjenu razmjernosti kombiniranog utjecaja naknade za jamstvo i stope povrata projekta, na temelju pristupa navedenoga u prethodnim odjeljcima 9.5.1. i 9.5.2.

| (460) | Kao uvodnu točku Komisija napominje da Ujedinjena Kraljevina mora prijaviti svaku drugu potporu koja bi mogla biti pružena postojećim ili novim nuklearnim elektranama, a koja nije dio prijavljenog paketa mjera, te da bi je trebalo pojedinačno ocijeniti. To posebno vrijedi za potporu pruženu u odnosu na troškove povezane s financijskom obvezom, razgradnjom ili otpadom. |
| --- | --- |

(460)

Kao uvodnu točku Komisija napominje da Ujedinjena Kraljevina mora prijaviti svaku drugu potporu koja bi mogla biti pružena postojećim ili novim nuklearnim elektranama, a koja nije dio prijavljenog paketa mjera, te da bi je trebalo pojedinačno ocijeniti. To posebno vrijedi za potporu pruženu u odnosu na troškove povezane s financijskom obvezom, razgradnjom ili otpadom.

| (461) | Komisija napominje da financijski model za elektranu HPC već uključuje stavke troškova za rashode povezane s gospodarenjem i odlaganjem otpada, naknadama koje se odnose na financijsku obvezu i razgradnjom. U tom pogledu ovaj projekt u obliku u kojem je prijavljen već obuhvaća relevantne troškove za te aktivnosti, prema predviđanjima u vrijeme donošenja ove odluke. Komisija očekuje da svaki element dodatne potpore koji nije uključen u prijavljene mjere bude prijavljen zasebno i napominje da je Ujedinjena Kraljevina stupila u pregovore s Komisijom o mogućoj državnoj potpori uključenoj u njezine planove o izgradnji postrojenja za trajno geološko odlaganje i o obvezivanju svih novih proizvođača nuklearne energije da sklope Ugovor o otpadu (65). |
| --- | --- |

(461)

Komisija napominje da financijski model za elektranu HPC već uključuje stavke troškova za rashode povezane s gospodarenjem i odlaganjem otpada, naknadama koje se odnose na financijsku obvezu i razgradnjom. U tom pogledu ovaj projekt u obliku u kojem je prijavljen već obuhvaća relevantne troškove za te aktivnosti, prema predviđanjima u vrijeme donošenja ove odluke. Komisija očekuje da svaki element dodatne potpore koji nije uključen u prijavljene mjere bude prijavljen zasebno i napominje da je Ujedinjena Kraljevina stupila u pregovore s Komisijom o mogućoj državnoj potpori uključenoj u njezine planove o izgradnji postrojenja za trajno geološko odlaganje i o obvezivanju svih novih proizvođača nuklearne energije da sklope Ugovor o otpadu (65).

| (462) | U odjeljku u nastavku Komisija će iznijeti svoje zaključke o razmjernosti naknade za jamstvo i stopi povrata projekta. |
| --- | --- |

(462)

U odjeljku u nastavku Komisija će iznijeti svoje zaključke o razmjernosti naknade za jamstvo i stopi povrata projekta.

9.5.3.1.   Ocjena i zaključci povezani s naknadom za kreditno jamstvo

| (463) | Na temelju uvjeta priloženih mjerama koje je prijavila Ujedinjena Kraljevina Komisija je prihvatila da je formiranje cijena u odnosu na instrument poput kreditnog jamstva za elektranu HPC bio težak zadatak, s obzirom na vremensko razdoblje i složenost projekta, ali je također navela da su, uzimajući u obzir dostupne dokaze i tvrdnje iz odjeljka 9.5.1., prvotno predložena najmanja stopa naknade za jamstvo (225 baznih bodova) i stopa primijenjena metodologijom Ujedinjene Kraljevine (250 baznih bodova) vjerojatno bile ispod razine tržišnih stopa. |
| --- | --- |

(463)

Na temelju uvjeta priloženih mjerama koje je prijavila Ujedinjena Kraljevina Komisija je prihvatila da je formiranje cijena u odnosu na instrument poput kreditnog jamstva za elektranu HPC bio težak zadatak, s obzirom na vremensko razdoblje i složenost projekta, ali je također navela da su, uzimajući u obzir dostupne dokaze i tvrdnje iz odjeljka 9.5.1., prvotno predložena najmanja stopa naknade za jamstvo (225 baznih bodova) i stopa primijenjena metodologijom Ujedinjene Kraljevine (250 baznih bodova) vjerojatno bile ispod razine tržišnih stopa.

| (464) | Komisija zauzima stajalište da bi IUK pri odabiru odgovarajuće razine naknade za jamstvo, koja na primjeren način odražava rizike uključene u izdavanje takvog jamstva, trebao uzeti u obzir oba pristupa izračunu naknade opisana u odjeljku 9.5.1.1. |
| --- | --- |

(464)

Komisija zauzima stajalište da bi IUK pri odabiru odgovarajuće razine naknade za jamstvo, koja na primjeren način odražava rizike uključene u izdavanje takvog jamstva, trebao uzeti u obzir oba pristupa izračunu naknade opisana u odjeljku 9.5.1.1.

| (465) | Komisija zaključuje da nije moguće prihvatiti poseban rejting koji je prvotno predložila Ujedinjena Kraljevina, odnosno BB+/Ba1 za ocjenjivanje instrumenta za davanje jamstva. Međutim, na temelju referentnih vrijednosti koje je dostavio IUK i dvije korištene metodologije (odnosno, pristupa uspoređivanja cijena prema referentnim vrijednostima i pristupa očekivanog gubitka, kako je opisano u odjeljku 9.5.1.1.), Komisija zauzima stajalište da se kreditna ocjena u (glavnoj) kategoriji rejtinga BB/Ba može smatrati odgovarajućom za ovaj instrument. |
| --- | --- |

(465)

Komisija zaključuje da nije moguće prihvatiti poseban rejting koji je prvotno predložila Ujedinjena Kraljevina, odnosno BB+/Ba1 za ocjenjivanje instrumenta za davanje jamstva. Međutim, na temelju referentnih vrijednosti koje je dostavio IUK i dvije korištene metodologije (odnosno, pristupa uspoređivanja cijena prema referentnim vrijednostima i pristupa očekivanog gubitka, kako je opisano u odjeljku 9.5.1.1.), Komisija zauzima stajalište da se kreditna ocjena u (glavnoj) kategoriji rejtinga BB/Ba može smatrati odgovarajućom za ovaj instrument.

| (466) | Ovaj je rejting posebno u skladu s opsegom omjera pokrivenosti otplate duga („DSCR”) koji obilježava instrument. U toj mjeri korisnik može platiti nepodmirene obveznice (u smislu plaćanja glavnice i kamate). Razina ispod 1 znači da dužnik ne bi ispunio svoje obveze pa bi stoga trebalo aktivirati jamstvo. |
| --- | --- |

(466)

Ovaj je rejting posebno u skladu s opsegom omjera pokrivenosti otplate duga („DSCR”) koji obilježava instrument. U toj mjeri korisnik može platiti nepodmirene obveznice (u smislu plaćanja glavnice i kamate). Razina ispod 1 znači da dužnik ne bi ispunio svoje obveze pa bi stoga trebalo aktivirati jamstvo.

| (467) | Što se tiče društva NNBG, Komisiji su dostavljeni dokazi da se najmanji omjer pokrivenosti otplate duga u financijski stresnim scenarijima spušta na razinu rejtinga BB (odnosno, od 1,2 do 1,4), a u optimističnijim scenarijima stalno je iznad te razine. Scenarij temeljnog slučaja obilježen je najmanjim omjerom pokrivenosti otplate duga od [...]. |
| --- | --- |

(467)

Što se tiče društva NNBG, Komisiji su dostavljeni dokazi da se najmanji omjer pokrivenosti otplate duga u financijski stresnim scenarijima spušta na razinu rejtinga BB (odnosno, od 1,2 do 1,4), a u optimističnijim scenarijima stalno je iznad te razine. Scenarij temeljnog slučaja obilježen je najmanjim omjerom pokrivenosti otplate duga od [...].

| (468) | Širina rejtinga BB također je u skladu s relativno strogim zahtjevima u smislu temeljnog kapitala i kapitala za nepredviđene troškove koji se nameću dioničarima društva NNBG (vidjeti uvodnu izjavu 54. i infra). Zahtjevi u vezi s vlasničkim kapitalom čine zaštitni sloj koji štiti jamca od neispunjavanja obveza, što zauzvrat učvršćuje rejting. |
| --- | --- |

(468)

Širina rejtinga BB također je u skladu s relativno strogim zahtjevima u smislu temeljnog kapitala i kapitala za nepredviđene troškove koji se nameću dioničarima društva NNBG (vidjeti uvodnu izjavu 54. i infra). Zahtjevi u vezi s vlasničkim kapitalom čine zaštitni sloj koji štiti jamca od neispunjavanja obveza, što zauzvrat učvršćuje rejting.

| (469) | Kako je navedeno u odjeljku 9.5.1.2., naknada od 250 baznih bodova može se smatrati preniskom za instrument unutar kategorije rejtinga BB/Ba. Komisija stoga smatra da je naknadu za jamstvo potrebno prilagoditi na višu razinu, u skladu s ovim rasponom rejtinga. |
| --- | --- |

(469)

Kako je navedeno u odjeljku 9.5.1.2., naknada od 250 baznih bodova može se smatrati preniskom za instrument unutar kategorije rejtinga BB/Ba. Komisija stoga smatra da je naknadu za jamstvo potrebno prilagoditi na višu razinu, u skladu s ovim rasponom rejtinga.

| (470) | Da bi se odgovorilo na pitanja zabrinutosti Komisije povezana s podcjenjivanjem rizika, stopa naknade za jamstvo prilagođena je na razinu od 295 baznih bodova ili 45 baznih bodova više od razine koju je prvotno odredio IUK. U ostatku ove Odluke ta će se stopa nazivati prilagođenom stopom naknade za jamstvo. |
| --- | --- |

(470)

Da bi se odgovorilo na pitanja zabrinutosti Komisije povezana s podcjenjivanjem rizika, stopa naknade za jamstvo prilagođena je na razinu od 295 baznih bodova ili 45 baznih bodova više od razine koju je prvotno odredio IUK. U ostatku ove Odluke ta će se stopa nazivati prilagođenom stopom naknade za jamstvo.

| (471) | Stopa od 295 baznih bodova može se usporediti sa stopom od 291 baznog boda koja odgovara prosjeku od 102 europske kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza u kategoriji BB (od 9. rujna 2014.). Komisija smatra da srednja vrijednost od 286 baznih bodova za istu kategoriju, prilagođena prema većoj vrijednosti da bi odražavala učinak dospijeća iz odjeljka 9.5.1.2., također predstavlja relevantnu referentnu vrijednost za ocjenu i opravdava prilagođenu stopu naknade za jamstvo. |
| --- | --- |

(471)

Stopa od 295 baznih bodova može se usporediti sa stopom od 291 baznog boda koja odgovara prosjeku od 102 europske kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza u kategoriji BB (od 9. rujna 2014.). Komisija smatra da srednja vrijednost od 286 baznih bodova za istu kategoriju, prilagođena prema većoj vrijednosti da bi odražavala učinak dospijeća iz odjeljka 9.5.1.2., također predstavlja relevantnu referentnu vrijednost za ocjenu i opravdava prilagođenu stopu naknade za jamstvo.

| (472) | Prilagođena stopa naknade za jamstvo uzima u obzir pitanja zabrinutosti Komisije povezana s kreditnom sposobnošću projekta, izuzetno dugim razdobljem dospijeća obveznica koje će se izdavati kao i s nesigurnošću u vezi sa stopom državnih vrijednosnica pri izdavanju. Odgovara komercijalnoj stopi koja odražava razinu rizika ovog projekta, također uzimajući u obzir stupanj rizika koji će snositi jamac. |
| --- | --- |

(472)

Prilagođena stopa naknade za jamstvo uzima u obzir pitanja zabrinutosti Komisije povezana s kreditnom sposobnošću projekta, izuzetno dugim razdobljem dospijeća obveznica koje će se izdavati kao i s nesigurnošću u vezi sa stopom državnih vrijednosnica pri izdavanju. Odgovara komercijalnoj stopi koja odražava razinu rizika ovog projekta, također uzimajući u obzir stupanj rizika koji će snositi jamac.

| (473) | Komisija je posebno bila u mogućnosti revidirati dio dosad dogovorenih glavnih financijskih točaka koje se odnose na financiranje projekta HPC. Nakon revizije Komisija je mogla ocijeniti mjeru u kojoj vlasnički kapital pretrpi gubitak prije nego što gubitak pretrpi jamac. |
| --- | --- |

(473)

Komisija je posebno bila u mogućnosti revidirati dio dosad dogovorenih glavnih financijskih točaka koje se odnose na financiranje projekta HPC. Nakon revizije Komisija je mogla ocijeniti mjeru u kojoj vlasnički kapital pretrpi gubitak prije nego što gubitak pretrpi jamac.

| (474) | Na temelju te ocjene Komisija zaključuje da će, barem do trenutka ispunjavanja uvjeta temeljnog slučaja, jamac snositi ograničene rizike. Nakon toga postoji cijeli niz oblika zaštite uspostavljenih kako bi ograničili rizike jamca. Komisija priznaje fleksibilnost koju jamac ima u slučaju provedbe koja se čini primjerenom posebnoj prirodi ovog projekta i njegovim specifičnim sigurnosnim zahtjevima. |
| --- | --- |

(474)

Na temelju te ocjene Komisija zaključuje da će, barem do trenutka ispunjavanja uvjeta temeljnog slučaja, jamac snositi ograničene rizike. Nakon toga postoji cijeli niz oblika zaštite uspostavljenih kako bi ograničili rizike jamca. Komisija priznaje fleksibilnost koju jamac ima u slučaju provedbe koja se čini primjerenom posebnoj prirodi ovog projekta i njegovim specifičnim sigurnosnim zahtjevima.

| (475) | Prilagođena stopa naknade za jamstvo i metodologija na kojoj se temelji u stvarnosti osiguravaju približavanje hipotetske tržišne stope za instrument koji ne nudi tržište. Novom razinom naknade posebno se izbjegavaju neprimjeren prijenos rizika s vlasnika kapitala na jamca i pokušaji približavanja financijskih instrumenata usporedivih s tržišnim inicijativama u kategoriji rejtinga BB/Ba. |
| --- | --- |

(475)

Prilagođena stopa naknade za jamstvo i metodologija na kojoj se temelji u stvarnosti osiguravaju približavanje hipotetske tržišne stope za instrument koji ne nudi tržište. Novom razinom naknade posebno se izbjegavaju neprimjeren prijenos rizika s vlasnika kapitala na jamca i pokušaji približavanja financijskih instrumenata usporedivih s tržišnim inicijativama u kategoriji rejtinga BB/Ba.

| (476) | Komisija smatra da prilagođena stopa naknade za jamstvo ograničava potporu na najmanju moguću razini i stoga se čini razmjernom. |
| --- | --- |

(476)

Komisija smatra da prilagođena stopa naknade za jamstvo ograničava potporu na najmanju moguću razini i stoga se čini razmjernom.

| (477) | Nakon utvrđivanja stope naknade za jamstvo koja odražava tržišne cijene za ovaj projekt Komisija je ocijenila može li se prijavljenu izvršnu cijenu i temeljnu stopu povrata smatrati razmjernima razini rizika projekta. |
| --- | --- |

(477)

Nakon utvrđivanja stope naknade za jamstvo koja odražava tržišne cijene za ovaj projekt Komisija je ocijenila može li se prijavljenu izvršnu cijenu i temeljnu stopu povrata smatrati razmjernima razini rizika projekta.

9.5.3.2.   Ocjena i zaključci o izvršnoj cijeni i stopi povrata

| (478) | Kako je prethodno navedeno u odjeljku 9.5.2., unutarnja stopa povrata projekta može se smatrati sukladnom sa stopom povrata koju bi projekt ovolikog opsega i kojemu je svojstvena ovakva razina nesigurnosti mogao ostvariti. Komisija napominje da je unutarnja stopa povrata projekta ispod one koja se obično dodjeljuje velikim projektima proizvodnje u energetskom sektoru ili proizvođačima obnovljive energije koje se financira s pomoću državne potpore (66), čak i ako su obilježja tih projekata veoma različita. |
| --- | --- |

(478)

Kako je prethodno navedeno u odjeljku 9.5.2., unutarnja stopa povrata projekta može se smatrati sukladnom sa stopom povrata koju bi projekt ovolikog opsega i kojemu je svojstvena ovakva razina nesigurnosti mogao ostvariti. Komisija napominje da je unutarnja stopa povrata projekta ispod one koja se obično dodjeljuje velikim projektima proizvodnje u energetskom sektoru ili proizvođačima obnovljive energije koje se financira s pomoću državne potpore (66), čak i ako su obilježja tih projekata veoma različita.

| (479) | Komisija posebno zauzima stajalište da je stopa povrata predložena za projekt također u skladu s cjelokupnim nizom mjera koje ga određuju. Dok neke od tih mjera – poput mehanizma naknade za kvalificirane izmjene u zakonu, ponovnog pokretanja pregovora o operativnim izdacima i Sporazuma ministarstva – osiguravaju element prednosti društvu NNBG osim učinka samog Ugovora za razliku, unutarnja stopa povrata projekta, uzimajući u obzir prethodno navedene elemente, u skladu je s ukupnom ravnotežom rizika i zaštita dodijeljenih korisniku. |
| --- | --- |

(479)

Komisija posebno zauzima stajalište da je stopa povrata predložena za projekt također u skladu s cjelokupnim nizom mjera koje ga određuju. Dok neke od tih mjera – poput mehanizma naknade za kvalificirane izmjene u zakonu, ponovnog pokretanja pregovora o operativnim izdacima i Sporazuma ministarstva – osiguravaju element prednosti društvu NNBG osim učinka samog Ugovora za razliku, unutarnja stopa povrata projekta, uzimajući u obzir prethodno navedene elemente, u skladu je s ukupnom ravnotežom rizika i zaštita dodijeljenih korisniku.

| (480) | Međutim, Komisija i dalje izražava zabrinutost zbog toga što projekt također mora osigurati prikladnu poticajnu strukturu u smislu unutarnje stope povrata projekta i unutarnje stope povrata vlasničkog kapitala. |
| --- | --- |

(480)

Međutim, Komisija i dalje izražava zabrinutost zbog toga što projekt također mora osigurati prikladnu poticajnu strukturu u smislu unutarnje stope povrata projekta i unutarnje stope povrata vlasničkog kapitala.

| (481) | Dioničari projekta HPC posebno trebaju zadržati odgovarajuće poticaje radi smanjenja troškova i nastanka učinkovitosti, ali također ne bi trebali biti u položaju u kojem neopravdano ostvaruju korist od moguće dobiti od njihova ulaganja povezane isključivo sa strukturom financiranja. Što se tiče unutarnjih stopa povrata, to bi značilo da društvo NNBG ima dovoljne poticaje za smanjenje troškova i stvaranje učinkovitosti, istodobno osiguravajući odgovarajuću podjelu financijske dobiti između korisnika i druge ugovorne strane Ugovora za razliku. |
| --- | --- |

(481)

Dioničari projekta HPC posebno trebaju zadržati odgovarajuće poticaje radi smanjenja troškova i nastanka učinkovitosti, ali također ne bi trebali biti u položaju u kojem neopravdano ostvaruju korist od moguće dobiti od njihova ulaganja povezane isključivo sa strukturom financiranja. Što se tiče unutarnjih stopa povrata, to bi značilo da društvo NNBG ima dovoljne poticaje za smanjenje troškova i stvaranje učinkovitosti, istodobno osiguravajući odgovarajuću podjelu financijske dobiti između korisnika i druge ugovorne strane Ugovora za razliku.

| (482) | Dok se unutarnje stope povrata projekta mogu promijeniti iz razloga povezanih s cjelokupnim razinama učinkovitosti projekta, unutarnje stope povrata vlasničkog kapitala mogle bi se povećati kao rezultat refinanciranja projekta, odnosno kroz promjene koje utječu na njegovu strukturu kapitala. Posebno, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 457., moguće je da će projekt obilježen razinom rizika koju će HPC istaknuti u početnoj fazi izgradnje, ali koja bi se zatim mogla smanjiti tijekom faze rada, pri čemu će društvo NNBG imati koristi od relativno stabilnih i sigurnih prihoda, privući slučajeve refinanciranja mogućega velikog opsega. Na primjer, moguće je da će dio duga podignutoga tijekom faze izgradnje biti refinaniciran nakon izgradnje elektrane, po nižim stopama od onih prvotno zaračunatih, točno odražavajući nižu razinu rizika koju bi dug društva NNBG mogao snositi nakon izgradnje. Drugim riječima, unutarnja stopa povrata projekta može ostati na istoj razini, dok se unutarnja stopa povrata vlasničkog kapitala može razviti kao rezultat promjena omjera duga/vlasničkog kapitala i kao rezultat troška duga. |
| --- | --- |

(482)

Dok se unutarnje stope povrata projekta mogu promijeniti iz razloga povezanih s cjelokupnim razinama učinkovitosti projekta, unutarnje stope povrata vlasničkog kapitala mogle bi se povećati kao rezultat refinanciranja projekta, odnosno kroz promjene koje utječu na njegovu strukturu kapitala. Posebno, kako je prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 457., moguće je da će projekt obilježen razinom rizika koju će HPC istaknuti u početnoj fazi izgradnje, ali koja bi se zatim mogla smanjiti tijekom faze rada, pri čemu će društvo NNBG imati koristi od relativno stabilnih i sigurnih prihoda, privući slučajeve refinanciranja mogućega velikog opsega. Na primjer, moguće je da će dio duga podignutoga tijekom faze izgradnje biti refinaniciran nakon izgradnje elektrane, po nižim stopama od onih prvotno zaračunatih, točno odražavajući nižu razinu rizika koju bi dug društva NNBG mogao snositi nakon izgradnje. Drugim riječima, unutarnja stopa povrata projekta može ostati na istoj razini, dok se unutarnja stopa povrata vlasničkog kapitala može razviti kao rezultat promjena omjera duga/vlasničkog kapitala i kao rezultat troška duga.

| (483) | Dok se unutarnja stopa povrata projekta od [9,25 – 9,75] % može smatrati razmjernom, unutarnja stopa povrata vlasničkog kapitala od [11,0 – 11,5] % (temeljena na prilagođenoj naknadi za jamstvo) može se razviti osiguravajući znatnu korist dioničarima društva NNBG. Time se postavlja pitanje moguće prekomjerne naknade, s obzirom na to da čak i male promjene unutarnje stope povrata vlasničkog kapitala mogu uključivati goleme povrate na apsolutnim razinama za projekt opsega poput projekta HPC, a te bi se povrate financiralo kroz potporu. |
| --- | --- |

(483)

Dok se unutarnja stopa povrata projekta od [9,25 – 9,75] % može smatrati razmjernom, unutarnja stopa povrata vlasničkog kapitala od [11,0 – 11,5] % (temeljena na prilagođenoj naknadi za jamstvo) može se razviti osiguravajući znatnu korist dioničarima društva NNBG. Time se postavlja pitanje moguće prekomjerne naknade, s obzirom na to da čak i male promjene unutarnje stope povrata vlasničkog kapitala mogu uključivati goleme povrate na apsolutnim razinama za projekt opsega poput projekta HPC, a te bi se povrate financiralo kroz potporu.

| (484) | Također, Komisija je bila zabrinuta da su omjeri podjele dobiti od izgradnje postavljeni na fiksnim razinama bez obzira na iznos mogućih ostvarenih ušteda. |
| --- | --- |

(484)

Također, Komisija je bila zabrinuta da su omjeri podjele dobiti od izgradnje postavljeni na fiksnim razinama bez obzira na iznos mogućih ostvarenih ušteda.

| (485) | Komisija je stoga zahtijevala strože mehanizme podjele dobiti od vlasničkog kapitala, posebno u odnosu na podjelu dobiti od vlasničkog kapitala, u usporedbi s onima koji je prvotno prijavila Ujedinjena Kraljevina. |
| --- | --- |

(485)

Komisija je stoga zahtijevala strože mehanizme podjele dobiti od vlasničkog kapitala, posebno u odnosu na podjelu dobiti od vlasničkog kapitala, u usporedbi s onima koji je prvotno prijavila Ujedinjena Kraljevina.

9.5.3.3.   Obveze podjele dobiti

| (486) | Ujedinjena Kraljevina obvezala se znatno izmijeniti mehanizme podjele dobiti koje je prvotno predložila kako bi se riješilo pitanja zabrinutosti koje je izrazila Komisija. |
| --- | --- |

(486)

Ujedinjena Kraljevina obvezala se znatno izmijeniti mehanizme podjele dobiti koje je prvotno predložila kako bi se riješilo pitanja zabrinutosti koje je izrazila Komisija.

| (487) | Nova podjela dobiti od izgradnje (67) osigurat će:






  (a) | Prvih [...] milijardi GBP dobiti od izgradnje (nominalna vrijednost) dijelit će se na osnovi 50:50, s time da 50 % dobiti ide drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku, a 50 % društvu NNBG; i |
| --- | --- | --- |

(487)

Nova podjela dobiti od izgradnje (67) osigurat će:

(a)

Prvih [...] milijardi GBP dobiti od izgradnje (nominalna vrijednost) dijelit će se na osnovi 50:50, s time da 50 % dobiti ide drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku, a 50 % društvu NNBG; i

| (b) | svaka dobit od izgradnje koja premašuje [...] milijardi GBP (nominalna vrijednost) dijelit će se na osnovi 75:25, s time da 75 % dobiti ide drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku, a 25 % društvu NNBG. |
| --- | --- |

(b)

svaka dobit od izgradnje koja premašuje [...] milijardi GBP (nominalna vrijednost) dijelit će se na osnovi 75:25, s time da 75 % dobiti ide drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku, a 25 % društvu NNBG.

| (488) | Najveće su promjene izvršene u odnosu na podjelu dobiti od vlasničkog kapitala. Dok je početni prag za podjelu dobiti od vlasničkog kapitala postavljen na razinu od 15 % u obavijesti, Ujedinjena Kraljevina obvezala se na prilagođeni prag. To navodi na to da će društvo NNBG odmah morati podijeliti svaku dobit iznad razine unutarnje stope povrata vlasničkog kapitala čije ostvarenje očekuje u vrijeme odluke. Prilagođena razina podjele dobiti jest kako slijedi (67):






  (a) | Prvi prag postavljen na razini predviđene razine unutarnje stope povrata vlasničkog kapitala proizvedene u trenutku donošenja ove odluke u okviru najnovijeg financijskog modela (68) ili 11,4 % na osnovi osiguranja sredstava vlasničkog kapitala i pod nominalnim uvjetima. Svaka dobit iznad i preko ove razine dijelit će na 30 % za drugu ugovornu stranu Ugovora za razliku i 70 % za društvo NNBG. |
| --- | --- | --- |

(488)

Najveće su promjene izvršene u odnosu na podjelu dobiti od vlasničkog kapitala. Dok je početni prag za podjelu dobiti od vlasničkog kapitala postavljen na razinu od 15 % u obavijesti, Ujedinjena Kraljevina obvezala se na prilagođeni prag. To navodi na to da će društvo NNBG odmah morati podijeliti svaku dobit iznad razine unutarnje stope povrata vlasničkog kapitala čije ostvarenje očekuje u vrijeme odluke. Prilagođena razina podjele dobiti jest kako slijedi (67):

(a)

Prvi prag postavljen na razini predviđene razine unutarnje stope povrata vlasničkog kapitala proizvedene u trenutku donošenja ove odluke u okviru najnovijeg financijskog modela (68) ili 11,4 % na osnovi osiguranja sredstava vlasničkog kapitala i pod nominalnim uvjetima. Svaka dobit iznad i preko ove razine dijelit će na 30 % za drugu ugovornu stranu Ugovora za razliku i 70 % za društvo NNBG.

| (b) | Drugi prag postavljen više između 13,5 % nominalno ili 11,5 u realnom iskazu (deflacioniran od CPI-ja), na temelju istoga modela kao u prethodno navedenoj točki a. Iznad ovoga praga svaka dobit dijelit će se na 60 % za drugu ugovornu stranu Ugovora za razliku i 40 % za društvo NNBG. |
| --- | --- |

(b)

Drugi prag postavljen više između 13,5 % nominalno ili 11,5 u realnom iskazu (deflacioniran od CPI-ja), na temelju istoga modela kao u prethodno navedenoj točki a. Iznad ovoga praga svaka dobit dijelit će se na 60 % za drugu ugovornu stranu Ugovora za razliku i 40 % za društvo NNBG.

| (c) | Mehanizam podjele dobiti od vlasničkog kapitala bit će na snazi tijekom cijelog trajanja elektrane HPC, za razliku od samog trajanja mjere. |
| --- | --- |

(c)

Mehanizam podjele dobiti od vlasničkog kapitala bit će na snazi tijekom cijelog trajanja elektrane HPC, za razliku od samog trajanja mjere.

| (489) | Produljenje trajanja podjele dobiti od vlasničkog kapitala na trajanje projekta bavi se pitanjima prekomjerne naknade nakon 35 godina kada Ugovor za razliku bude na snazi, što je u skladu sa stajalištem da mjera osigurava potporu za ulaganje. |
| --- | --- |

(489)

Produljenje trajanja podjele dobiti od vlasničkog kapitala na trajanje projekta bavi se pitanjima prekomjerne naknade nakon 35 godina kada Ugovor za razliku bude na snazi, što je u skladu sa stajalištem da mjera osigurava potporu za ulaganje.

| (490) | Također, prag podjele dobiti od vlasničkog kapitala proizlazi iz povećanja naknade za jamstvo na 295 baznih bodova – posebno [11,0 – 11,5] % unutarnje stope povrata vlasničkog kapitala izračunate na temelju prilagođene naknade od 295 baznih bodova niže je od prvotno predložene unutarnje stope povrata vlasničkog kapitala od [11,5 – 12,0] % izračunate na temelju predložene naknade od 250 baznih bodova (69). Stoga se podjela dobiti od vlasničkog kapitala aktivira za svaku razinu unutarnje stope povrata vlasničkog kapitala višu od stope predviđene na datum ove odluke. |
| --- | --- |

(490)

Također, prag podjele dobiti od vlasničkog kapitala proizlazi iz povećanja naknade za jamstvo na 295 baznih bodova – posebno [11,0 – 11,5] % unutarnje stope povrata vlasničkog kapitala izračunate na temelju prilagođene naknade od 295 baznih bodova niže je od prvotno predložene unutarnje stope povrata vlasničkog kapitala od [11,5 – 12,0] % izračunate na temelju predložene naknade od 250 baznih bodova (69). Stoga se podjela dobiti od vlasničkog kapitala aktivira za svaku razinu unutarnje stope povrata vlasničkog kapitala višu od stope predviđene na datum ove odluke.

| (491) | Dobit druge ugovorne strane Ugovora za razliku bit će odražena kao prilagodba izvršne cijene. Posebno u slučaju podjele dobiti od vlasničkog kapitala, prilagođeni mehanizam vjerojatno će biti prenesen u znatna smanjenja izvršne cijene, a time i niže razine potpore dobavljača, i na kraju potrošača električne energije, tijekom cijelog razdoblja rada elektrane (70). |
| --- | --- |

(491)

Dobit druge ugovorne strane Ugovora za razliku bit će odražena kao prilagodba izvršne cijene. Posebno u slučaju podjele dobiti od vlasničkog kapitala, prilagođeni mehanizam vjerojatno će biti prenesen u znatna smanjenja izvršne cijene, a time i niže razine potpore dobavljača, i na kraju potrošača električne energije, tijekom cijelog razdoblja rada elektrane (70).

| (492) | Osim toga, i podjela dobiti od vlasničkog kapitala i podjela dobiti od izgradnje osigurat će društvu NNBG daljnje učinkovite poticaje tijekom projekta s obzirom na to da ulagači društva NNBG zadržavaju dio dobiti. |
| --- | --- |

(492)

Osim toga, i podjela dobiti od vlasničkog kapitala i podjela dobiti od izgradnje osigurat će društvu NNBG daljnje učinkovite poticaje tijekom projekta s obzirom na to da ulagači društva NNBG zadržavaju dio dobiti.

| (493) | Na temelju dogovorenih pragova podjele dobiti od vlasničkog kapitala i podjele dobiti od izgradnje te uzimajući u obzir prilagođenu naknadu za jamstvo i cjelokupno oblikovanje mjere, Komisija zaključuje da su mjere razmjerne. |
| --- | --- |

(493)

Na temelju dogovorenih pragova podjele dobiti od vlasničkog kapitala i podjele dobiti od izgradnje te uzimajući u obzir prilagođenu naknadu za jamstvo i cjelokupno oblikovanje mjere, Komisija zaključuje da su mjere razmjerne.

| (494) | Kao rezultat promjena dogovorenih s Komisijom, financijska metrika projekta s tim obvezama i bez njih prikazana je u Tablici 2.

  Tablica 2


  Financijska metrika projekta HPC prije i poslije promjena dogovorenih s Komisijom








  (%) |
| --- | --- |
| Financijski model verzija 21.10 | 29. kolovoza 2014.
  Niža naknada za jamstvo i viši prag podjele dobiti od vlasničkog kapitala | 19. rujna 2014. |
| Unutarnja stopa povrata projekta | [9,25 – 9,75] | [9,25 – 9,75] |
| Unutarnja stopa povrata vlasničkog kapitala (osnova povlačenja) | [12,75 – 13,25] | [12,25 – 12,75] |
| Unutarnja stopa povrata vlasničkog kapitala (osnova osiguranja sredstava) | [11,50 – 12,00] | [11,00 – 11,50] |

(494)

Kao rezultat promjena dogovorenih s Komisijom, financijska metrika projekta s tim obvezama i bez njih prikazana je u Tablici 2.

Tablica 2

Financijska metrika projekta HPC prije i poslije promjena dogovorenih s Komisijom

(%)

Financijski model verzija 21.10

29. kolovoza 2014.

Niža naknada za jamstvo i viši prag podjele dobiti od vlasničkog kapitala

19. rujna 2014.

Unutarnja stopa povrata projekta

[9,25 – 9,75]

[9,25 – 9,75]

Unutarnja stopa povrata vlasničkog kapitala (osnova povlačenja)

[12,75 – 13,25]

[12,25 – 12,75]

Unutarnja stopa povrata vlasničkog kapitala (osnova osiguranja sredstava)

[11,50 – 12,00]

[11,00 – 11,50]

9.6.   MOGUĆE NARUŠAVANJE TRŽIŠNOG NATJECANJA I TRGOVINE

| (495) | Kako bi potpora bila spojiva s unutarnjim tržištem, negativni učinci mjere potpore u smislu narušavanja tržišnog natjecanja i utjecaja na trgovinu između država članica moraju se ograničiti i nadmašiti pozitivnim učincima u smislu doprinosa cilju od zajedničkog interesa. Posebno nakon uspostave cilja potpore, od presudne je važnosti svesti na najmanju moguću razinu njezine moguće negativne učinke na tržišno natjecanje i trgovinu. |
| --- | --- |

(495)

Kako bi potpora bila spojiva s unutarnjim tržištem, negativni učinci mjere potpore u smislu narušavanja tržišnog natjecanja i utjecaja na trgovinu između država članica moraju se ograničiti i nadmašiti pozitivnim učincima u smislu doprinosa cilju od zajedničkog interesa. Posebno nakon uspostave cilja potpore, od presudne je važnosti svesti na najmanju moguću razinu njezine moguće negativne učinke na tržišno natjecanje i trgovinu.

| (496) | Komisija je u Odluci o pokretanju postupka tvrdila da bi projekt mogao narušiti tržišno natjecanje na tri načina. Prvo, potpora bi mogla narušiti odluke o ulaganju i istisnuti alternativna ulaganja. Drugo, mogla bi narušiti funkcioniranje silaznog tržišta, posebno nejasnim utjecajem izvršne cijene na veleprodajne i maloprodajne tržišne cijene; strateškim ponašanjem korisnika da bi se utjecalo na referentnu cijenu; i drugim vrstama strateškog ponašanja koje omogućuju velike količine proizvodnje koje društvo NNBG i društvo EDF Energy, kao dobavljač kojemu je društvo NNBG povjerilo prodaju svoje proizvodnje, mogu ponuditi, poput manipuliranja cijenama na terminskim tržištima ili ograničavanja mogućnosti alternativnih dobavljača da nezavisno dobavljaju električnu energiju. Završno narušavanje bilo je raspodjela dobrobiti između krajnjih korisnika i društva NNBG (prethodno spomenuto u kontekstu razmjernosti). Osim prethodno navedenih točaka, Komisija je temeljito procijenila četiri glavna slučaja narušavanja silaznog tržišta koje bi potpora mogla uzrokovati. |
| --- | --- |

(496)

Komisija je u Odluci o pokretanju postupka tvrdila da bi projekt mogao narušiti tržišno natjecanje na tri načina. Prvo, potpora bi mogla narušiti odluke o ulaganju i istisnuti alternativna ulaganja. Drugo, mogla bi narušiti funkcioniranje silaznog tržišta, posebno nejasnim utjecajem izvršne cijene na veleprodajne i maloprodajne tržišne cijene; strateškim ponašanjem korisnika da bi se utjecalo na referentnu cijenu; i drugim vrstama strateškog ponašanja koje omogućuju velike količine proizvodnje koje društvo NNBG i društvo EDF Energy, kao dobavljač kojemu je društvo NNBG povjerilo prodaju svoje proizvodnje, mogu ponuditi, poput manipuliranja cijenama na terminskim tržištima ili ograničavanja mogućnosti alternativnih dobavljača da nezavisno dobavljaju električnu energiju. Završno narušavanje bilo je raspodjela dobrobiti između krajnjih korisnika i društva NNBG (prethodno spomenuto u kontekstu razmjernosti). Osim prethodno navedenih točaka, Komisija je temeljito procijenila četiri glavna slučaja narušavanja silaznog tržišta koje bi potpora mogla uzrokovati.

| (497) | Prvo, mogućnost društva EDF ili društva NNBG da promijene referentnu cijenu strateškom prodajom na tržištima upotrijebljenima za njezin izračun. Na primjer, nije jasno koliki učinak na poticaje društva EDF ima podnošenje ponuda u kontekstu veoma niskih (čak negativnih) cijena na tržištima, a posebno na referentna tržišta, u situaciji u kojoj prima premiju koja odražava razliku između prevladavajuće (čak negativne) referentne cijene i izvršne cijene u prethodnom referentnom razdoblju. Izmjena referentne cijene utjecala bi na plaćanje razlike za sve ostale tehnologije Ugovora za razliku, uključujući na postrojenja društva EDF koja ostvaruju korist od ostalih Ugovora za razliku. |
| --- | --- |

(497)

Prvo, mogućnost društva EDF ili društva NNBG da promijene referentnu cijenu strateškom prodajom na tržištima upotrijebljenima za njezin izračun. Na primjer, nije jasno koliki učinak na poticaje društva EDF ima podnošenje ponuda u kontekstu veoma niskih (čak negativnih) cijena na tržištima, a posebno na referentna tržišta, u situaciji u kojoj prima premiju koja odražava razliku između prevladavajuće (čak negativne) referentne cijene i izvršne cijene u prethodnom referentnom razdoblju. Izmjena referentne cijene utjecala bi na plaćanje razlike za sve ostale tehnologije Ugovora za razliku, uključujući na postrojenja društva EDF koja ostvaruju korist od ostalih Ugovora za razliku.

| (498) | Drugo, društvo EDF kao grupa može manipulirati terminskim tržištima prodajom, ili zadržavanjem, velikih količina električne energije koju proizvodi elektrana HPC u korist trgovinskih položaja grupe ili položaja zaštite od rizika. Društvo EDF vertikalno je integrirani proizvođač koji se aktivno bavi proizvodnjom (uzlazno tržište), opskrbom (silazno tržište) i trgovinom. U okviru Ugovora za razliku mogao bi imati poticaj za promicanje svojih vlastitih podružnica silaznog tržišta. Na primjer, ako bi grupa ostvarila korist od viših ili nižih cijena određenih deset godina unaprijed, elektrana HPC mogla bi imati presudnu ulogu u ostvarivanju tog rezultata. |
| --- | --- |

(498)

Drugo, društvo EDF kao grupa može manipulirati terminskim tržištima prodajom, ili zadržavanjem, velikih količina električne energije koju proizvodi elektrana HPC u korist trgovinskih položaja grupe ili položaja zaštite od rizika. Društvo EDF vertikalno je integrirani proizvođač koji se aktivno bavi proizvodnjom (uzlazno tržište), opskrbom (silazno tržište) i trgovinom. U okviru Ugovora za razliku mogao bi imati poticaj za promicanje svojih vlastitih podružnica silaznog tržišta. Na primjer, ako bi grupa ostvarila korist od viših ili nižih cijena određenih deset godina unaprijed, elektrana HPC mogla bi imati presudnu ulogu u ostvarivanju tog rezultata.

| (499) | Treće, i povezano s prethodno navedenim, elektrana HPC mogla bi povećati profitabilnost društva EDF omogućujući mu smanjiti troškove zaštite od rizika, posebno ako dobavljač može „netirati” unutarnje trgovinske položaje uporabom goleme i stabilne proizvodnje koju osigurava elektrana HPC. |
| --- | --- |

(499)

Treće, i povezano s prethodno navedenim, elektrana HPC mogla bi povećati profitabilnost društva EDF omogućujući mu smanjiti troškove zaštite od rizika, posebno ako dobavljač može „netirati” unutarnje trgovinske položaje uporabom goleme i stabilne proizvodnje koju osigurava elektrana HPC.

| (500) | Četvrto, projekt bi mogao negativno utjecati na likvidnost veleprodajnog tržišta s obzirom na to da bi pridonio imovini proizvodnje vertikalno integriranog društva, što bi možda dovelo do isključivanja nezavisnih dobavljača ili prepreka ulasku perspektivnih novih sudionika na razini opskrbe. |
| --- | --- |

(500)

Četvrto, projekt bi mogao negativno utjecati na likvidnost veleprodajnog tržišta s obzirom na to da bi pridonio imovini proizvodnje vertikalno integriranog društva, što bi možda dovelo do isključivanja nezavisnih dobavljača ili prepreka ulasku perspektivnih novih sudionika na razini opskrbe.

| (501) | Svako od tih pitanja bit će detaljnije razrađeno u odjeljcima u nastavku. |
| --- | --- |

(501)

Svako od tih pitanja bit će detaljnije razrađeno u odjeljcima u nastavku.

9.6.1.   Narušavanje ulaganja i trgovinskih tokova

| (502) | Komisija je razmotrila pitanja bi li potpora narušila protoke energije ili cijene električne energije. |
| --- | --- |

(502)

Komisija je razmotrila pitanja bi li potpora narušila protoke energije ili cijene električne energije.

| (503) | Komisija u uvodnoj napomeni navodi da široko rasprostranjena uporaba Ugovora za razliku može znatno utjecati na ulogu cijena kao signala za ulaganje, ili je potpuno ukloniti, te u stvarnosti dovesti do regulacije cijena proizvodnje električne energije na razinama koje je odredila vlada. |
| --- | --- |

(503)

Komisija u uvodnoj napomeni navodi da široko rasprostranjena uporaba Ugovora za razliku može znatno utjecati na ulogu cijena kao signala za ulaganje, ili je potpuno ukloniti, te u stvarnosti dovesti do regulacije cijena proizvodnje električne energije na razinama koje je odredila vlada.

| (504) | Komisija priznaje da se Ugovorima za razliku od proizvođača zahtijeva da prodaju na tržištu, čime se zadržavaju određeni poticaji koji se primjenjuju na proizvođače na tržištu koji nemaju potporu. Međutim, takvi se poticaji uglavnom zadržavaju na operativnoj razini, a ne na razini odluka o ulaganju, koje će vjerojatno biti utvrđene na temelju stabilnosti prihoda i sigurnosti koju osigurava Ugovor za razliku. |
| --- | --- |

(504)

Komisija priznaje da se Ugovorima za razliku od proizvođača zahtijeva da prodaju na tržištu, čime se zadržavaju određeni poticaji koji se primjenjuju na proizvođače na tržištu koji nemaju potporu. Međutim, takvi se poticaji uglavnom zadržavaju na operativnoj razini, a ne na razini odluka o ulaganju, koje će vjerojatno biti utvrđene na temelju stabilnosti prihoda i sigurnosti koju osigurava Ugovor za razliku.

| (505) | U svakom slučaju, tržišni nedostaci koji proizlaze iz Ugovora za razliku na operativnoj razini veoma su ograničeni za proizvođače nuklearne energije, koje obilježavaju niski granični operativni troškovi i stoga je vjerojatno da će prodavati na tržištu bez obzira na razine cijena i koji, kako će biti objašnjeno u nastavku, zauzimaju početne položaje na krivulji prioriteta opskrbe. |
| --- | --- |

(505)

U svakom slučaju, tržišni nedostaci koji proizlaze iz Ugovora za razliku na operativnoj razini veoma su ograničeni za proizvođače nuklearne energije, koje obilježavaju niski granični operativni troškovi i stoga je vjerojatno da će prodavati na tržištu bez obzira na razine cijena i koji, kako će biti objašnjeno u nastavku, zauzimaju početne položaje na krivulji prioriteta opskrbe.

| (506) | Što se tiče izgrađenog interkonektora te smjera i intenziteta trgovačkih tokova, analiza Komisije potvrđuje da pružanje potpore i rezultirajuća izgradnja elektrane HPC imaju prema predviđanjima minimalan utjecaj na veleprodajne cijene u Ujedinjenoj Kraljevini. |
| --- | --- |

(506)

Što se tiče izgrađenog interkonektora te smjera i intenziteta trgovačkih tokova, analiza Komisije potvrđuje da pružanje potpore i rezultirajuća izgradnja elektrane HPC imaju prema predviđanjima minimalan utjecaj na veleprodajne cijene u Ujedinjenoj Kraljevini.

| (507) | Provedena izrada modela (71) posebno navodi da će se cijene u Velikoj Britaniji smanjiti za manje od 0,5 % kao rezultat rada elektrane HPC. To će značiti kumulativno i cjelokupno smanjenje prihoda interkonektora od manje od 1,7 % do 2030. Taj rezultat proizlazi iz činjenice da će granični trošak električne energije koju proizvede elektrana HPC biti niži od cijene postojećih elektrana, no njezine ukupne proizvodne mogućnosti bit će mali dio ukupnih proizvodnih mogućnosti Velike Britanije. |
| --- | --- |

(507)

Provedena izrada modela (71) posebno navodi da će se cijene u Velikoj Britaniji smanjiti za manje od 0,5 % kao rezultat rada elektrane HPC. To će značiti kumulativno i cjelokupno smanjenje prihoda interkonektora od manje od 1,7 % do 2030. Taj rezultat proizlazi iz činjenice da će granični trošak električne energije koju proizvede elektrana HPC biti niži od cijene postojećih elektrana, no njezine ukupne proizvodne mogućnosti bit će mali dio ukupnih proizvodnih mogućnosti Velike Britanije.

| (508) | Navedeni se rezultat temelji na najgorem mogućem ishodu s obzirom na to da bi se Ujedinjena Kraljevina bez elektrane HPC mogla okrenuti drugim vrstama proizvodnje niskih emisija ugljika, do izvedive mjere (a ne do ukupnih proizvodnih mogućnosti elektrane HPC, koji bi bili preveliki da bi ih se zamijenilo samo kroz izvore niskih emisija ugljika, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 199.). Stoga se smanjenje veleprodajnih cijena i prihoda interkonektora mogu očekivati i u nedostatku elektrane HPC. |
| --- | --- |

(508)

Navedeni se rezultat temelji na najgorem mogućem ishodu s obzirom na to da bi se Ujedinjena Kraljevina bez elektrane HPC mogla okrenuti drugim vrstama proizvodnje niskih emisija ugljika, do izvedive mjere (a ne do ukupnih proizvodnih mogućnosti elektrane HPC, koji bi bili preveliki da bi ih se zamijenilo samo kroz izvore niskih emisija ugljika, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 199.). Stoga se smanjenje veleprodajnih cijena i prihoda interkonektora mogu očekivati i u nedostatku elektrane HPC.

| (509) | Što se tiče utjecaja na trgovinu, Komisija je utvrdila da elektrana HPC ima zanemariv utjecaj na cijene izvan Velike Britanije, kvantificiran na najviše 0,1 %. To bi značilo smanjenje prekograničnih tokova za manje od 1 %. |
| --- | --- |

(509)

Što se tiče utjecaja na trgovinu, Komisija je utvrdila da elektrana HPC ima zanemariv utjecaj na cijene izvan Velike Britanije, kvantificiran na najviše 0,1 %. To bi značilo smanjenje prekograničnih tokova za manje od 1 %.

| (510) | Naposljetku, Komisija je izradila modele alternativnih scenarija u kojima se ne provodi projekt HPC. Rezultati ove analize upućuju na to da je ukidanje alternativnih ulaganja ograničeno. Predviđanja sve manje opskrbe posebno ostavljaju mnogo prostora drugim proizvođačima i proizvodnim tehnologijama za ulazak i/ili proširivanje proizvodnih mogućnosti bez obzir na ulaganja u elektranu HPC, posebno s obzirom na odabir trenutka zatvaranja postojećih nuklearnih elektrana i elektrana na ugljen. Ujedinjena Kraljevina trebat će otprilike 60 GW novih proizvodnih mogućnosti aktiviranih između 2021. i 2030., od čega će elektrana HPC osigurati 3,2 GW. Uporaba samo izvora niskih emisija ugljika neće biti moguće za nadoknađivanje te razlike. |
| --- | --- |

(510)

Naposljetku, Komisija je izradila modele alternativnih scenarija u kojima se ne provodi projekt HPC. Rezultati ove analize upućuju na to da je ukidanje alternativnih ulaganja ograničeno. Predviđanja sve manje opskrbe posebno ostavljaju mnogo prostora drugim proizvođačima i proizvodnim tehnologijama za ulazak i/ili proširivanje proizvodnih mogućnosti bez obzir na ulaganja u elektranu HPC, posebno s obzirom na odabir trenutka zatvaranja postojećih nuklearnih elektrana i elektrana na ugljen. Ujedinjena Kraljevina trebat će otprilike 60 GW novih proizvodnih mogućnosti aktiviranih između 2021. i 2030., od čega će elektrana HPC osigurati 3,2 GW. Uporaba samo izvora niskih emisija ugljika neće biti moguće za nadoknađivanje te razlike.

| (511) | Komisija stoga zaključuje da potpora ima neznatan utjecaj na trgovinske tokove, na cijene i na ulaganje. |
| --- | --- |

(511)

Komisija stoga zaključuje da potpora ima neznatan utjecaj na trgovinske tokove, na cijene i na ulaganje.

9.6.2.   Pokušaji manipulacije izvršne cijene

| (512) | Komisija je izrazila zabrinutost da bi društva NNBG ili EDF mogla imati poticaje djelovati strateški kako bi referentna cijena ostala niska i time maksimizirala plaćanja razlike. |
| --- | --- |

(512)

Komisija je izrazila zabrinutost da bi društva NNBG ili EDF mogla imati poticaje djelovati strateški kako bi referentna cijena ostala niska i time maksimizirala plaćanja razlike.

| (513) | U odgovoru na Odluku o pokretanju postupka Ujedinjena Kraljevina dostavila je izvješće KPMG-a (72) u kojem je provedena analiza jesu li društva NNBG ili EDF imala poticaj i mogućnost za strateško smanjenje referentne cijene na način koji je predvidjela Komisija. |
| --- | --- |

(513)

U odgovoru na Odluku o pokretanju postupka Ujedinjena Kraljevina dostavila je izvješće KPMG-a (72) u kojem je provedena analiza jesu li društva NNBG ili EDF imala poticaj i mogućnost za strateško smanjenje referentne cijene na način koji je predvidjela Komisija.

| (514) | Društvo NNBG imat će samo poticaj za smanjenje referentne cijene ako će moći prodati znatne količine po cijeni višoj od referentne cijene. Ako društvo NNBG prodaje električnu energiju ispod referentne cijene, plaćanja razlike možda neće nadoknaditi puni iznos do izvršne cijene. |
| --- | --- |

(514)

Društvo NNBG imat će samo poticaj za smanjenje referentne cijene ako će moći prodati znatne količine po cijeni višoj od referentne cijene. Ako društvo NNBG prodaje električnu energiju ispod referentne cijene, plaćanja razlike možda neće nadoknaditi puni iznos do izvršne cijene.

| (515) | Komisija smatra da će strategija smanjenja rizika na najmanju moguću razinu društva NNBG biti prodaja proizvodnih mogućnosti koje je proizvela elektrana HPC na tržištima za sljedeću sezonu tako da cijena bude što bliža referentnoj cijeni. Traženje strateškog smanjenja referentne cijene povećat će rizik prodaje proizvodnih mogućnosti elektrane HPC po cijeni ispod referentne cijene i stoga uključuje odmicanje društva NNBG od njegove strategije smanjenja rizika na najmanju moguću razinu. |
| --- | --- |

(515)

Komisija smatra da će strategija smanjenja rizika na najmanju moguću razinu društva NNBG biti prodaja proizvodnih mogućnosti koje je proizvela elektrana HPC na tržištima za sljedeću sezonu tako da cijena bude što bliža referentnoj cijeni. Traženje strateškog smanjenja referentne cijene povećat će rizik prodaje proizvodnih mogućnosti elektrane HPC po cijeni ispod referentne cijene i stoga uključuje odmicanje društva NNBG od njegove strategije smanjenja rizika na najmanju moguću razinu.

| (516) | Čak i kad bi društva NNBG i EDF imala poticaj za sudjelovanje u strategiji smanjenja referentne cijene, njihova je mogućnost da to učine ograničena. Razlog je tome što će se tržišne sile i arbitraža drugih prodavatelja električne energije suprotstaviti svakom strateškom smanjenju referentne cijene. Bude li referentna cijena niža, drugi proizvođači bit će potaknuti da svoje proizvodne mogućnosti prodaju drugdje. |
| --- | --- |

(516)

Čak i kad bi društva NNBG i EDF imala poticaj za sudjelovanje u strategiji smanjenja referentne cijene, njihova je mogućnost da to učine ograničena. Razlog je tome što će se tržišne sile i arbitraža drugih prodavatelja električne energije suprotstaviti svakom strateškom smanjenju referentne cijene. Bude li referentna cijena niža, drugi proizvođači bit će potaknuti da svoje proizvodne mogućnosti prodaju drugdje.

| (517) | Komisija je ispitala mjeru u kojoj bi društvo EDF moglo imati mogućnost sustavnog ostvarivanja viših cijena na tržištu. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 11., krivulja referentne cijene temelji se na cijenama jedne sezone (odnosno šest mjeseci) prije isporuke ili na cijeni za sljedeću sezonu. S obzirom na to da je nuklearna energija bazna tehnologija stabilnog i usporedivo pouzdanog proizvodnog profila, elektrana HPC mogla bi u teoriji prodati velike količine električne energije više od samo jedne sezone unaprijed. Ako su cijene za više od jednu sezonu unaprijed sustavno i znatno više od cijene za sljedeću sezonu – temelj krivulje referentne cijene – tada bi elektrana HPC u prosjeku mogla ostvariti višu stvarnu cijenu po MWh od izvršne cijene. |
| --- | --- |

(517)

Komisija je ispitala mjeru u kojoj bi društvo EDF moglo imati mogućnost sustavnog ostvarivanja viših cijena na tržištu. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 11., krivulja referentne cijene temelji se na cijenama jedne sezone (odnosno šest mjeseci) prije isporuke ili na cijeni za sljedeću sezonu. S obzirom na to da je nuklearna energija bazna tehnologija stabilnog i usporedivo pouzdanog proizvodnog profila, elektrana HPC mogla bi u teoriji prodati velike količine električne energije više od samo jedne sezone unaprijed. Ako su cijene za više od jednu sezonu unaprijed sustavno i znatno više od cijene za sljedeću sezonu – temelj krivulje referentne cijene – tada bi elektrana HPC u prosjeku mogla ostvariti višu stvarnu cijenu po MWh od izvršne cijene.

| (518) | Da bi ocijenila tu mogućnost, Komisija je od Ujedinjene Kraljevine zatražila da primijeni formulu iz uvodne izjave 11. na povijesne tržišne uvjete (cijene i količine) za razdoblje zima 2012. i zima 2014. kako bi se dobila simulirana povijesna krivulja referentne cijene. Komisija je uskladila dobivenu krivulju referentne cijene s podacima o cijenama električne energije za jednu i dvije sljedeće sezone u odnosu na datume isporuke u istom vremenskom razdoblju (73). Rezultat je prikazan na Slika 2 u Prilogu A. |
| --- | --- |

(518)

Da bi ocijenila tu mogućnost, Komisija je od Ujedinjene Kraljevine zatražila da primijeni formulu iz uvodne izjave 11. na povijesne tržišne uvjete (cijene i količine) za razdoblje zima 2012. i zima 2014. kako bi se dobila simulirana povijesna krivulja referentne cijene. Komisija je uskladila dobivenu krivulju referentne cijene s podacima o cijenama električne energije za jednu i dvije sljedeće sezone u odnosu na datume isporuke u istom vremenskom razdoblju (73). Rezultat je prikazan na Slika 2 u Prilogu A.

| (519) | Slika 2 pokazuje da, iako je povremeno bilo dana trgovanja tijekom kojih je cijena bazne energije za dvije sljedeće sezone bila viša od cijene za jednu sljedeću sezonu i referentne cijene, razlika nije posebno velika niti odnos djeluje sustavno. Nadalje, da bi se sustavno ostvarili veći prihodi od referentne cijene, društvo EDF najvjerojatnije bi trebalo prodati većinu svoje proizvodnje izvan referentnog tržišta. To bi za društvo EDF vjerojatno značilo višu razinu rizika nego prodaja na referentnom tržištu, čineći takvu strategiju manje isplativom. |
| --- | --- |

(519)

Slika 2 pokazuje da, iako je povremeno bilo dana trgovanja tijekom kojih je cijena bazne energije za dvije sljedeće sezone bila viša od cijene za jednu sljedeću sezonu i referentne cijene, razlika nije posebno velika niti odnos djeluje sustavno. Nadalje, da bi se sustavno ostvarili veći prihodi od referentne cijene, društvo EDF najvjerojatnije bi trebalo prodati većinu svoje proizvodnje izvan referentnog tržišta. To bi za društvo EDF vjerojatno značilo višu razinu rizika nego prodaja na referentnom tržištu, čineći takvu strategiju manje isplativom.

9.6.3.   Potencijalni poticaji društvu EDF da zadrži proizvodne mogućnosti

| (520) | U teoriji strateško zadržavanje može dovesti do povećane dobiti proizvođača čak i ako imaju male niske tržišne udjele. Ključni čimbenik koji im omogućuje izvršavanje tržišne moći na ovaj način jest njihov položaj na krivulji redoslijeda prioriteta. S obzirom na to da je društvo EDF vlasnik elektrana za pokrivanje i fleksibilnog i baznog opterećenja, puštanje elektrane HPC u rad moglo bi društvu EDF omogućiti da zadrži proizvodne mogućnosti iz svojih elektrana za pokrivanje fleksibilnog opterećenja kako bi došlo do povećanja veleprodajnih cijena i kako bi dobilo više cijene za prodaju električne energije iz svojih elektrana za pokrivanje baznog opterećenja (uključujući HPC). |
| --- | --- |

(520)

U teoriji strateško zadržavanje može dovesti do povećane dobiti proizvođača čak i ako imaju male niske tržišne udjele. Ključni čimbenik koji im omogućuje izvršavanje tržišne moći na ovaj način jest njihov položaj na krivulji redoslijeda prioriteta. S obzirom na to da je društvo EDF vlasnik elektrana za pokrivanje i fleksibilnog i baznog opterećenja, puštanje elektrane HPC u rad moglo bi društvu EDF omogućiti da zadrži proizvodne mogućnosti iz svojih elektrana za pokrivanje fleksibilnog opterećenja kako bi došlo do povećanja veleprodajnih cijena i kako bi dobilo više cijene za prodaju električne energije iz svojih elektrana za pokrivanje baznog opterećenja (uključujući HPC).

| (521) | Ujedinjena Kraljevina izjavila je (74) da elektrana HPC ne bi društvu EDF omogućila ni sposobnost ni poticaje za zadržavanje fleksibilnih proizvodnih mogućnosti. |
| --- | --- |

(521)

Ujedinjena Kraljevina izjavila je (74) da elektrana HPC ne bi društvu EDF omogućila ni sposobnost ni poticaje za zadržavanje fleksibilnih proizvodnih mogućnosti.

| (522) | Ujedinjena Kraljevina posebno navodi da će do 2025. udio društva EDF na tržištu za proizvodnju fleksibilnih proizvodnih mogućnosti biti samo 6,5 % (uzimajući u obzir zatvaranje elektrane ne ugljen koja se bliži kraju svog rada, kao i moguće otvaranje nove elektrane). Nakon priznavanja da bi tržišni udjeli mogli biti slab pokazatelj sposobnosti proizvođača da utječe na cijene zadržavanjem proizvodnih mogućnosti, različiti indeksi „ključne važnosti” (odnosno mjere u kojoj su određena proizvodna jedinica ili društvo potrebni da bi se ispunilo zahtjeve potražnje, što tu jedinicu ili društvo čini potencijalno sposobnima da utječu na tržišnu cijenu ograničavanjem proizvodnih mogućnosti) izračunati su kako bi se pokazalo da se ne očekuje da će fleksibilne proizvodne mogućnosti društva EDF biti od ključne važnosti 2025. Pretpostavljajući razne protučinjenične scenarije, dodatno se pokazalo da izgradnja elektrane HPC neće ni u kojem slučaju povećati tu ključnu važnost. |
| --- | --- |

(522)

Ujedinjena Kraljevina posebno navodi da će do 2025. udio društva EDF na tržištu za proizvodnju fleksibilnih proizvodnih mogućnosti biti samo 6,5 % (uzimajući u obzir zatvaranje elektrane ne ugljen koja se bliži kraju svog rada, kao i moguće otvaranje nove elektrane). Nakon priznavanja da bi tržišni udjeli mogli biti slab pokazatelj sposobnosti proizvođača da utječe na cijene zadržavanjem proizvodnih mogućnosti, različiti indeksi „ključne važnosti” (odnosno mjere u kojoj su određena proizvodna jedinica ili društvo potrebni da bi se ispunilo zahtjeve potražnje, što tu jedinicu ili društvo čini potencijalno sposobnima da utječu na tržišnu cijenu ograničavanjem proizvodnih mogućnosti) izračunati su kako bi se pokazalo da se ne očekuje da će fleksibilne proizvodne mogućnosti društva EDF biti od ključne važnosti 2025. Pretpostavljajući razne protučinjenične scenarije, dodatno se pokazalo da izgradnja elektrane HPC neće ni u kojem slučaju povećati tu ključnu važnost.

| (523) | Komisija smatra da instrument Ugovora za razliku svojom prirodom ograničava poticaje za zadržavanje. Posebno, kao prvi učinak Ugovora za razliku, većina energije elektrane HPC prodavala bi se na referentnom tržištu kako bi se temeljni rizik smanjio na najmanju moguću mjeru, u skladu sa strategijom zaštite od rizika koju su zajednički razvili društvo NNBG i IUK. Kao rezultat toga, društvo EDF Energy dobit će izvršnu cijenu za opskrbu elektrane HPC i njegovi prihodi neće porasti ako se veleprodajne cijene na promptnom tržištu povećaju kao rezultat privremenog zadržavanja proizvodnih mogućnosti. Strategija prodaje velike količine proizvodnih mogućnosti na promptnom tržištu najvjerojatnije će biti neisplativa u ovom kontekstu. |
| --- | --- |

(523)

Komisija smatra da instrument Ugovora za razliku svojom prirodom ograničava poticaje za zadržavanje. Posebno, kao prvi učinak Ugovora za razliku, većina energije elektrane HPC prodavala bi se na referentnom tržištu kako bi se temeljni rizik smanjio na najmanju moguću mjeru, u skladu sa strategijom zaštite od rizika koju su zajednički razvili društvo NNBG i IUK. Kao rezultat toga, društvo EDF Energy dobit će izvršnu cijenu za opskrbu elektrane HPC i njegovi prihodi neće porasti ako se veleprodajne cijene na promptnom tržištu povećaju kao rezultat privremenog zadržavanja proizvodnih mogućnosti. Strategija prodaje velike količine proizvodnih mogućnosti na promptnom tržištu najvjerojatnije će biti neisplativa u ovom kontekstu.

| (524) | Međutim, s obzirom na posebnosti krivulje prioriteta, Komisija smatra da čak i ako određene fleksibilne proizvodne mogućnosti nisu od ključne važnosti, one ne smiju utjecati na cijenu. Ovisno o njihovu relativnom položaju na krivulji opskrbe, zadržavanje čak i samo male količine proizvodnih mogućnosti s tržišta može pomaknuti krivulju opskrbe ulijevo, dovodeći do uravnoteženosti s višim cijenama. S obzirom na to da bi izgradnja elektrane HPC mogla povećati moguću dobit od zadržavanja, društvo ED moglo bi imati više poticaja za zadržavanje nakon primitka potpore. |
| --- | --- |

(524)

Međutim, s obzirom na posebnosti krivulje prioriteta, Komisija smatra da čak i ako određene fleksibilne proizvodne mogućnosti nisu od ključne važnosti, one ne smiju utjecati na cijenu. Ovisno o njihovu relativnom položaju na krivulji opskrbe, zadržavanje čak i samo male količine proizvodnih mogućnosti s tržišta može pomaknuti krivulju opskrbe ulijevo, dovodeći do uravnoteženosti s višim cijenama. S obzirom na to da bi izgradnja elektrane HPC mogla povećati moguću dobit od zadržavanja, društvo ED moglo bi imati više poticaja za zadržavanje nakon primitka potpore.

| (525) | Komisija je stoga ocijenila poticaje društva EDF da zadrži proizvodne mogućnosti kroz simulaciju koju je izradila Ujedinjena Kraljevina na temelju krivulje redoslijeda prioriteta za 2025. |
| --- | --- |

(525)

Komisija je stoga ocijenila poticaje društva EDF da zadrži proizvodne mogućnosti kroz simulaciju koju je izradila Ujedinjena Kraljevina na temelju krivulje redoslijeda prioriteta za 2025.

| (526) | Navedena simulacija pokazuje da, čak i u slučaju hipotetskog i nestvarnog scenarija izdvajanja iz učinka Ugovora za razliku, puštanje elektrane HPC u rad ne bi osiguralo ni jedan teoretski poticaj za sudjelovanje u zadržavanju fleksibilnih proizvodnih mogućnosti koji bi društvo EDF Energy moglo imati u nedostatku Ugovora za razliku. Simulacija Ujedinjene Kraljevine upotrebljava očekivanu kombinaciju izvora energije u 2025. u Ujedinjenoj Kraljevini, uvelike usklađenu sa scenarijima reforme tržišta električne energije DECC-a. Ovaj postupak pokazuje da su prihvatljive razine potražnje u odnosu na koje bi strategija zadržavanja bila isplativa malo vjerojatne. |
| --- | --- |

(526)

Navedena simulacija pokazuje da, čak i u slučaju hipotetskog i nestvarnog scenarija izdvajanja iz učinka Ugovora za razliku, puštanje elektrane HPC u rad ne bi osiguralo ni jedan teoretski poticaj za sudjelovanje u zadržavanju fleksibilnih proizvodnih mogućnosti koji bi društvo EDF Energy moglo imati u nedostatku Ugovora za razliku. Simulacija Ujedinjene Kraljevine upotrebljava očekivanu kombinaciju izvora energije u 2025. u Ujedinjenoj Kraljevini, uvelike usklađenu sa scenarijima reforme tržišta električne energije DECC-a. Ovaj postupak pokazuje da su prihvatljive razine potražnje u odnosu na koje bi strategija zadržavanja bila isplativa malo vjerojatne.

| (527) | Kao zaključak, Komisija smatra da su slučajevi narušavanja tržišnog natjecanja u odnosu na moguće zadržavanje proizvodnih mogućnosti svedeni na najmanju moguću razinu. |
| --- | --- |

(527)

Kao zaključak, Komisija smatra da su slučajevi narušavanja tržišnog natjecanja u odnosu na moguće zadržavanje proizvodnih mogućnosti svedeni na najmanju moguću razinu.

9.6.4.   Prednost za društvo EDF kroz smanjenje troškova zaštite od rizika

| (528) | Veleprodajna tržišta električne energije nesigurna su i za proizvođače i za dobavljače zbog posebnih obilježja ponude i potražnje. Da bi postigli dodatnu sigurnost u odnosu na prihode od prodaje električne energije i troškove električne energije, dobavljači i proizvođači općenito terminski kupuju ili prodaju električnu energiju te upotrebljavaju promptna tržišta ili tržišta u bliskoj budućnosti kako bi prilagodili svoje položaje. |
| --- | --- |

(528)

Veleprodajna tržišta električne energije nesigurna su i za proizvođače i za dobavljače zbog posebnih obilježja ponude i potražnje. Da bi postigli dodatnu sigurnost u odnosu na prihode od prodaje električne energije i troškove električne energije, dobavljači i proizvođači općenito terminski kupuju ili prodaju električnu energiju te upotrebljavaju promptna tržišta ili tržišta u bliskoj budućnosti kako bi prilagodili svoje položaje.

| (529) | Terminska trgovina (ili zaštita od rizika) stoga se upotrebljava za osiguranje stupnja zaštite od promjenjivosti cijena. Troškovi zaštite od rizika ponajprije su određeni razlikom između ponuđene i tražene cijene u odnosu na terminske stope, što je razlika između ponuđene cijene (cijene po kojoj su kupci spremni kupiti) i tražene cijene (cijene po kojoj su prodavatelji spremni prodati). Što je veći broj sudionika i količina kojima se trguje, to je niža razlika između ponuđene i tražene cijene, a time su niži i troškovi transakcija i za prodavatelje i za kupce. |
| --- | --- |

(529)

Terminska trgovina (ili zaštita od rizika) stoga se upotrebljava za osiguranje stupnja zaštite od promjenjivosti cijena. Troškovi zaštite od rizika ponajprije su određeni razlikom između ponuđene i tražene cijene u odnosu na terminske stope, što je razlika između ponuđene cijene (cijene po kojoj su kupci spremni kupiti) i tražene cijene (cijene po kojoj su prodavatelji spremni prodati). Što je veći broj sudionika i količina kojima se trguje, to je niža razlika između ponuđene i tražene cijene, a time su niži i troškovi transakcija i za prodavatelje i za kupce.

| (530) | Komisija je izrazila zabrinutost da bi dodatni proizvodni kapacitet bazne energije koje osigurava elektrana HPC, a prodaje društvo EDF Energy mogle društvu EDF omogućiti snižavanje svojih troškova zaštite od rizika, pritom dobivajući konkurentnu prednost pred svojim konkurentima, posebno u odnosu na potencijalno bolju sposobnost optimizacije svojeg portfelja rizika. Komisija je izrazila dodatno pitanje zabrinutosti da bi društvo EDF Energy moglo biti u boljem položaju za povećanje svojeg udjela posebnih segmenata, poput potrošača velike količine energije. |
| --- | --- |

(530)

Komisija je izrazila zabrinutost da bi dodatni proizvodni kapacitet bazne energije koje osigurava elektrana HPC, a prodaje društvo EDF Energy mogle društvu EDF omogućiti snižavanje svojih troškova zaštite od rizika, pritom dobivajući konkurentnu prednost pred svojim konkurentima, posebno u odnosu na potencijalno bolju sposobnost optimizacije svojeg portfelja rizika. Komisija je izrazila dodatno pitanje zabrinutosti da bi društvo EDF Energy moglo biti u boljem položaju za povećanje svojeg udjela posebnih segmenata, poput potrošača velike količine energije.

| (531) | Komisija je ocijenila dokaze koje je dostavilo društvo EDF u odnosu na proizvodne mogućnosti osigurane u scenariju nakon davanja potpore. Društvo EDF već je realiziralo neto proizvodnju od 22,9 TWh u 2013., odnosno razliku između količine proizvedene kroz vlastite resurse i količine prodane kroz svoje maloprodajne operacije. Procjenjuje da će u 2020. imati [...] TWh neto proizvodnje, a u 2025. [...] TWh neto proizvodnje zahvaljujući elektrani HPC. |
| --- | --- |

(531)

Komisija je ocijenila dokaze koje je dostavilo društvo EDF u odnosu na proizvodne mogućnosti osigurane u scenariju nakon davanja potpore. Društvo EDF već je realiziralo neto proizvodnju od 22,9 TWh u 2013., odnosno razliku između količine proizvedene kroz vlastite resurse i količine prodane kroz svoje maloprodajne operacije. Procjenjuje da će u 2020. imati [...] TWh neto proizvodnje, a u 2025. [...] TWh neto proizvodnje zahvaljujući elektrani HPC.

| (532) | Komisija stoga zaključuje da se troškovi zaštite od rizika najvjerojatnije neće promijeniti kao rezultat potpore. |
| --- | --- |

(532)

Komisija stoga zaključuje da se troškovi zaštite od rizika najvjerojatnije neće promijeniti kao rezultat potpore.

| (533) | Osim toga, opskrba potrošača koji nisu domaći potrošači električnom energijom, uključujući potrošače velike količine energije, može se smatrati konkurentnom. Udio društva EDF manji je od 25 % tržišta, usprkos trenutačnim velikim mogućnostima proizvodnje bazne energije. U svojem najnovijem upućivanju Nadležnom tijelu za konkurentnost i tržišta u vezi s temeljitom istragom tržišta električne energije, Ofgem (75) je osobito isključio sektor koji nije domaći sektor jer bi se taj sektor moglo smatrati izrazito konkurentnim (76). |
| --- | --- |

(533)

Osim toga, opskrba potrošača koji nisu domaći potrošači električnom energijom, uključujući potrošače velike količine energije, može se smatrati konkurentnom. Udio društva EDF manji je od 25 % tržišta, usprkos trenutačnim velikim mogućnostima proizvodnje bazne energije. U svojem najnovijem upućivanju Nadležnom tijelu za konkurentnost i tržišta u vezi s temeljitom istragom tržišta električne energije, Ofgem (75) je osobito isključio sektor koji nije domaći sektor jer bi se taj sektor moglo smatrati izrazito konkurentnim (76).

| (534) | Usprkos nesigurnostima svojstvenima predviđanju strategija i tržišnih ishoda tijekom relativno dugog vremenskog razdoblja, odnosno tijekom rada elektrane HPC, Komisija smatra te tvrdnje dovoljno uvjerljivima za uklanjanje njezinih zabrinutosti u odnosu na ovu posebnu vrstu mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(534)

Usprkos nesigurnostima svojstvenima predviđanju strategija i tržišnih ishoda tijekom relativno dugog vremenskog razdoblja, odnosno tijekom rada elektrane HPC, Komisija smatra te tvrdnje dovoljno uvjerljivima za uklanjanje njezinih zabrinutosti u odnosu na ovu posebnu vrstu mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja.

9.6.5.   Moguća smanjenja likvidnosti veleprodajnog tržišta

| (535) | Sama mogućnost pristupa dodatnoj električnoj energiji može rezultirati negativnim utjecajem na razine likvidnosti veleprodajnog tržišta koje bi zauzvrat mogle vrlo vjerojatno imati negativan utjecaj na nezavisne dobavljače. Iako to automatski ne znači da vertikalna integracija dovodi do manje likvidnih tržišta ili ovrhe, upućuje na to da ako većinu proizvodnih mogućnosti posjeduju dobavljači, tržišta mogu postati znatno manje likvidna. |
| --- | --- |

(535)

Sama mogućnost pristupa dodatnoj električnoj energiji može rezultirati negativnim utjecajem na razine likvidnosti veleprodajnog tržišta koje bi zauzvrat mogle vrlo vjerojatno imati negativan utjecaj na nezavisne dobavljače. Iako to automatski ne znači da vertikalna integracija dovodi do manje likvidnih tržišta ili ovrhe, upućuje na to da ako većinu proizvodnih mogućnosti posjeduju dobavljači, tržišta mogu postati znatno manje likvidna.

| (536) | Komisija je izrazila određene zabrinutosti u odnosu na to bi li se povećan pristup vlastitoj proizvodnji mogao prenijeti u smanjenu potrebu društva EDF da stupi na terminska tržišta radi stjecanja kapaciteta. Mjera u kojoj bi društvo EDF trebalo trgovati nakon dobivanja potpore bila bi umanjena njegovom sposobnošću da pristupi proizvodnji proizvoda elektrane HPC. |
| --- | --- |

(536)

Komisija je izrazila određene zabrinutosti u odnosu na to bi li se povećan pristup vlastitoj proizvodnji mogao prenijeti u smanjenu potrebu društva EDF da stupi na terminska tržišta radi stjecanja kapaciteta. Mjera u kojoj bi društvo EDF trebalo trgovati nakon dobivanja potpore bila bi umanjena njegovom sposobnošću da pristupi proizvodnji proizvoda elektrane HPC.

| (537) | U odgovoru na pitanja Komisije u vezi s mogućim utjecajem koji bi elektrana HPC mogla imati na likvidnost tržišta, društvo EDF odgovorilo je da ono ne bi imalo ni poticaje ni sposobnost da ga smanji. |
| --- | --- |

(537)

U odgovoru na pitanja Komisije u vezi s mogućim utjecajem koji bi elektrana HPC mogla imati na likvidnost tržišta, društvo EDF odgovorilo je da ono ne bi imalo ni poticaje ni sposobnost da ga smanji.

| (538) | Društvo EDF Energy tvrdi da je njegovo poslovanje koje se odnosi na opskrbu u cijelosti nezavisno od izgradnje i bilo koje druge povezanosti s elektranom HPC (77). Kako je objašnjeno u prethodnom odjeljku, politika proizvodnje i opskrbe društva EDF smanjenje je rizika povezanoga s tržišnim cijenama. Ne postoji politika interne sustavne opskrbe jer to nije najbolji način za smanjenje rizika povezanoga s tržišnim cijenama. Naime, najbolji način smanjenja rizika povezanoga s tržišnim cijenama kupnja je i prodaja na tržištu (ili po tržišnoj cijeni). |
| --- | --- |

(538)

Društvo EDF Energy tvrdi da je njegovo poslovanje koje se odnosi na opskrbu u cijelosti nezavisno od izgradnje i bilo koje druge povezanosti s elektranom HPC (77). Kako je objašnjeno u prethodnom odjeljku, politika proizvodnje i opskrbe društva EDF smanjenje je rizika povezanoga s tržišnim cijenama. Ne postoji politika interne sustavne opskrbe jer to nije najbolji način za smanjenje rizika povezanoga s tržišnim cijenama. Naime, najbolji način smanjenja rizika povezanoga s tržišnim cijenama kupnja je i prodaja na tržištu (ili po tržišnoj cijeni).

| (539) | Društvo EDF Energy dodatno je objasnilo da ne upravlja svojim poslovima na način koji je usmjeren na netiranje količina između opskrbe i proizvodnje. Društvo EDF čak posebno ne utvrđuje razmjenu između njegove proizvodnje i opskrbe bez preusmjeravanja kroz tržište. |
| --- | --- |

(539)

Društvo EDF Energy dodatno je objasnilo da ne upravlja svojim poslovima na način koji je usmjeren na netiranje količina između opskrbe i proizvodnje. Društvo EDF čak posebno ne utvrđuje razmjenu između njegove proizvodnje i opskrbe bez preusmjeravanja kroz tržište.

| (540) | U svrhu potpore tvrdnje da je mjera unutarnjeg netiranja ograničena, društvo EDF iznijelo je brojke koje se odnose na njegove količine kojima se trguje i količine kojima se trguje samo radi ubiranja provizije (78). Društvo EDF naposljetku je objasnilo da, s obzirom na najnovije regulatorne promjene, čak i nema sposobnost smanjenja likvidnosti na veleprodajnom tržištu. S ciljem povećanja likvidnosti cijelog niza tržišnih segmenata, Ofgem je uveo obvezu „održavanja tržišta” u dozvole šest najvećih dobavljača energije u Ujedinjenoj Kraljevini, uključujući društvo EDF Energy. Njome se zahtijeva davanje ponuda i nuđenje cijena na tržištu s ciljem podupiranja otkrivanja cijena i osiguranja pravilnih mogućnosti trgovine. |
| --- | --- |

(540)

U svrhu potpore tvrdnje da je mjera unutarnjeg netiranja ograničena, društvo EDF iznijelo je brojke koje se odnose na njegove količine kojima se trguje i količine kojima se trguje samo radi ubiranja provizije (78). Društvo EDF naposljetku je objasnilo da, s obzirom na najnovije regulatorne promjene, čak i nema sposobnost smanjenja likvidnosti na veleprodajnom tržištu. S ciljem povećanja likvidnosti cijelog niza tržišnih segmenata, Ofgem je uveo obvezu „održavanja tržišta” u dozvole šest najvećih dobavljača energije u Ujedinjenoj Kraljevini, uključujući društvo EDF Energy. Njome se zahtijeva davanje ponuda i nuđenje cijena na tržištu s ciljem podupiranja otkrivanja cijena i osiguranja pravilnih mogućnosti trgovine.

| (541) | Komisija je ocijenila stupanj u kojem bi mjera mogla rezultirati nižom likvidnošću na veleprodajnim tržištima. |
| --- | --- |

(541)

Komisija je ocijenila stupanj u kojem bi mjera mogla rezultirati nižom likvidnošću na veleprodajnim tržištima.

| (542) | Napomenula je da se omjer društva EDF Energy koji se odnosi na količinu kojom se trguje u usporedbi s njegovom proizvedenom količinom stalno smanjuje u odnosu na omjer količina kojima se trguje samo radi ubiranja provizije (količina kojom se trguje/proizvodnja), s 3 u 2010. do omjera količina kojima se trguje samo radi ubiranja provizije od 2 u 2014. Osim toga, ovaj je omjer najniži među šest glavnih vertikalno integriranih proizvođača energije u Ujedinjenoj Kraljevini (79). |
| --- | --- |

(542)

Napomenula je da se omjer društva EDF Energy koji se odnosi na količinu kojom se trguje u usporedbi s njegovom proizvedenom količinom stalno smanjuje u odnosu na omjer količina kojima se trguje samo radi ubiranja provizije (količina kojom se trguje/proizvodnja), s 3 u 2010. do omjera količina kojima se trguje samo radi ubiranja provizije od 2 u 2014. Osim toga, ovaj je omjer najniži među šest glavnih vertikalno integriranih proizvođača energije u Ujedinjenoj Kraljevini (79).

| (543) | Komisija napominje da bi Ofgemove obveze „održavanja tržišta” mogle ograničiti mjeru u kojoj bi vertikalno integrirani dobavljači mogli dobrovoljno ili protiv svoje volje sudjelovati u strategijama koje rezultiraju nižim razinama likvidnosti. Međutim, Komisiji nije jasno u kojoj će mjeri takve obveze ostati na snazi ili u kojoj bi mjeri one uistinu mogle spriječiti netiranje unutarnjih položaja (odnosno uporabu vlastitih proizvodnih resursa kako bi poslužili vlastite potrošače). |
| --- | --- |

(543)

Komisija napominje da bi Ofgemove obveze „održavanja tržišta” mogle ograničiti mjeru u kojoj bi vertikalno integrirani dobavljači mogli dobrovoljno ili protiv svoje volje sudjelovati u strategijama koje rezultiraju nižim razinama likvidnosti. Međutim, Komisiji nije jasno u kojoj će mjeri takve obveze ostati na snazi ili u kojoj bi mjeri one uistinu mogle spriječiti netiranje unutarnjih položaja (odnosno uporabu vlastitih proizvodnih resursa kako bi poslužili vlastite potrošače).

| (544) | Komisija je stoga zatražila dodatne oblike zaštite kako bi se u cijelosti uklonilo svako pitanje zabrinutosti povezano s mogućom štetom za likvidnost tržišta u scenariju nakon davanja potpore. |
| --- | --- |

(544)

Komisija je stoga zatražila dodatne oblike zaštite kako bi se u cijelosti uklonilo svako pitanje zabrinutosti povezano s mogućom štetom za likvidnost tržišta u scenariju nakon davanja potpore.

| (545) | Društvo EDF posebno se složilo povećati transparentnost na način na koji će trgovati električnom energijom i prodavati je na tržištu, smanjujući tako mjeru u kojoj bi na neprimjeren način moglo povećati svoju profitabilnost i negativno utjecati na likvidnost. |
| --- | --- |

(545)

Društvo EDF posebno se složilo povećati transparentnost na način na koji će trgovati električnom energijom i prodavati je na tržištu, smanjujući tako mjeru u kojoj bi na neprimjeren način moglo povećati svoju profitabilnost i negativno utjecati na likvidnost.

| (546) | Kao jedini dobavljač tržišnih usluga društva NNBG za predviđenu proizvodnju elektrane HPC, društvo EDF obvezalo (80) se na sljedeće:






  (a) | bilježenje trgovanja za predviđenu proizvodnju elektrane HPC u posebnoj knjizi društva NNBG; |
| --- | --- | --- |

(546)

Kao jedini dobavljač tržišnih usluga društva NNBG za predviđenu proizvodnju elektrane HPC, društvo EDF obvezalo (80) se na sljedeće:

(a)

bilježenje trgovanja za predviđenu proizvodnju elektrane HPC u posebnoj knjizi društva NNBG;

| (b) | provođenje cijene trgovanja za predviđenu proizvodnju elektrane HPC s društvom EDF po tržišnoj cijeni za predmetni proizvod u vrijeme trgovanja; |
| --- | --- |

(b)

provođenje cijene trgovanja za predviđenu proizvodnju elektrane HPC s društvom EDF po tržišnoj cijeni za predmetni proizvod u vrijeme trgovanja;

| (c) | poduzimanje po tržišnoj cijeni svakoga bilateralnog trgovanja predviđene proizvodnje elektrane HPC s bilo kojim drugim imovinskim portfeljem čiji je vlasnik ili kojim trguje društvo EDF; i |
| --- | --- |

(c)

poduzimanje po tržišnoj cijeni svakoga bilateralnog trgovanja predviđene proizvodnje elektrane HPC s bilo kojim drugim imovinskim portfeljem čiji je vlasnik ili kojim trguje društvo EDF; i

| (d) | dostaviti godišnje izvješće drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku i Europskoj komisiji o dokazima usklađenosti s prethodno navedenim obvezama. |
| --- | --- |

(d)

dostaviti godišnje izvješće drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku i Europskoj komisiji o dokazima usklađenosti s prethodno navedenim obvezama.

9.6.6.   Zaključak o narušavanju tržišnog natjecanja

| (547) | Komisija zaključuje da je mogućnost narušavanja tržišnog natjecanja uglavnom ograničena, na temelju razmatranja u prethodno navedenim odjeljcima 9.6.1., 9.6.2., 9.6.3., 9.6.4. i 9.6.5., te uzimajući u obzir obveze koje nudi društvo EDF. |
| --- | --- |

(547)

Komisija zaključuje da je mogućnost narušavanja tržišnog natjecanja uglavnom ograničena, na temelju razmatranja u prethodno navedenim odjeljcima 9.6.1., 9.6.2., 9.6.3., 9.6.4. i 9.6.5., te uzimajući u obzir obveze koje nudi društvo EDF.

| (548) | Nakon temeljitog razmatranja i uzimanja u obzir obveza koje nudi društvo EDF Komisija je došla do zaključka da su slučajevi narušavanja tržišnog natjecanja koji proizlaze iz puštanja elektrane HPC u rad minimalni te da su umanjeni pozitivnim učincima mjera. |
| --- | --- |

(548)

Nakon temeljitog razmatranja i uzimanja u obzir obveza koje nudi društvo EDF Komisija je došla do zaključka da su slučajevi narušavanja tržišnog natjecanja koji proizlaze iz puštanja elektrane HPC u rad minimalni te da su umanjeni pozitivnim učincima mjera.

| (549) | U odnosu na usklađenost s člankom 30. i člankom 110. UFEU-a, Ujedinjena Kraljevina obvezala se da će, sve dok Ugovor za razliku nije dostupan proizvođačima električne energije koji se nalaze zvan Velike Britanije, prilagoditi način izračuna obveza dobavljača električne energije za plaćanja prema Ugovoru za razliku tako da se prihvatljiva električna energija iz nuklearnih elektrana proizvedena u državama članicama EU-a izvan Velike Britanije i dostavljena potrošačima u Velikoj Britanije ne uračunava u tržišne dijelove dobavljača. Ujedinjena Kraljevina uklonit će ovu iznimku nakon što proizvođači izvan Velike Britanije budu ispunjavali uvjete za podnošenje prijave za Ugovor za razliku. |
| --- | --- |

(549)

U odnosu na usklađenost s člankom 30. i člankom 110. UFEU-a, Ujedinjena Kraljevina obvezala se da će, sve dok Ugovor za razliku nije dostupan proizvođačima električne energije koji se nalaze zvan Velike Britanije, prilagoditi način izračuna obveza dobavljača električne energije za plaćanja prema Ugovoru za razliku tako da se prihvatljiva električna energija iz nuklearnih elektrana proizvedena u državama članicama EU-a izvan Velike Britanije i dostavljena potrošačima u Velikoj Britanije ne uračunava u tržišne dijelove dobavljača. Ujedinjena Kraljevina uklonit će ovu iznimku nakon što proizvođači izvan Velike Britanije budu ispunjavali uvjete za podnošenje prijave za Ugovor za razliku.

10.   ZAKLJUČAK

| (550) | Na temelju provedene ocjene i u pogledu posebnih okolnosti ovog predmeta, Komisija smatra da paket mjera koji je prijavila Ujedinjena Kraljevina uključuje državnu potporu koja je, prema izmjenama navedenih obveza, spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a. |
| --- | --- |

(550)

Na temelju provedene ocjene i u pogledu posebnih okolnosti ovog predmeta, Komisija smatra da paket mjera koji je prijavila Ujedinjena Kraljevina uključuje državnu potporu koja je, prema izmjenama navedenih obveza, spojiva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a.

| (551) | Komisija napominje da su joj za potrebe ocjene, dosad dostavljeni dogovoreni glavni financijski uvjeti koji se odnose na financiranje projekta HPC. Vlasti Ujedinjene Kraljevine izjavile su da će ostatak odredaba i uvjeta, kao i završna verzija financijskih dokumenata, sadržavati standardne klauzule koje bi svaki ulagač tražio za sličan projekt. Budući da Komisija nije imala priliku provjeriti to, u slučaju da završne verzije dokumenata u bilo kojem smislu izmijene mjeru kako je trenutačno predstavljena Komisiji, vlasti Ujedinjene Kraljevine morat će o njima obavijestiti Komisiju. Međutim, ako završne verzije financijskih dokumenata sadržavaju dodatne elemente državne potpore, tada, rebus stantibus, ne mogu biti odobrene jer sadašnji paket državnih mjera predstavlja svu potporu potrebnu za provedbu projekta ulaganja u elektranu HPC, |
| --- | --- |

(551)

Komisija napominje da su joj za potrebe ocjene, dosad dostavljeni dogovoreni glavni financijski uvjeti koji se odnose na financiranje projekta HPC. Vlasti Ujedinjene Kraljevine izjavile su da će ostatak odredaba i uvjeta, kao i završna verzija financijskih dokumenata, sadržavati standardne klauzule koje bi svaki ulagač tražio za sličan projekt. Budući da Komisija nije imala priliku provjeriti to, u slučaju da završne verzije dokumenata u bilo kojem smislu izmijene mjeru kako je trenutačno predstavljena Komisiji, vlasti Ujedinjene Kraljevine morat će o njima obavijestiti Komisiju. Međutim, ako završne verzije financijskih dokumenata sadržavaju dodatne elemente državne potpore, tada, rebus stantibus, ne mogu biti odobrene jer sadašnji paket državnih mjera predstavlja svu potporu potrebnu za provedbu projekta ulaganja u elektranu HPC,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Potpora za elektranu Hinkley Point C u obliku Ugovora za razliku, Sporazuma ministarstva i kreditnog jamstva, kao i povezanih elemenata, koje Ujedinjena Kraljevina namjerava provesti, spojiva je s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

U skladu s navedenim, odobrava se provedba potpore.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Ujedinjenoj Kraljevini Velike Britanije i Sjeverne Irske.

Sastavljeno u Bruxellesu 8. listopada 2014.

Za Komisiju

Joaquín ALMUNIA

Potpredsjednik

---

(1)  SL C 69, 7.3.2014., str. 60.

1

(2)  Proizvodnja bazne energije tipična je za elektrane koje imaju mogućnost stalne proizvodnje te se stoga može osloniti na njih da u bilo kojem trenutku riješe pitanje ključnog dijela potražnje. Nuklearne elektrane proizvođači su bazne energije te im je također svojstven relativno nizak varijabilni trošak pa stoga obično zauzimaju početne položaje u krivulji opskrbe.

2

(3)  Formula koja se upotrebljava u sklopu Ugovora za razliku jest sljedeća:

3

Formula

Gdje je (d) broj trgovinskih dana tijekom prethodne sezone, (e) broj izvora, (BP) cijena svakoga dana za svaki izvor, a (BQ) količina svakoga dana za svaki izvor.

(4)  Dostupne su na sljedećoj adresi: https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/267649/Generic_CfD_-_Terms_and_Conditions__518596495_171_.pdf

4

(5)  Poslovna tajna.

5

(6)  Podrobniji opis obveze potražite u Prilogu C.

6

(7)  Posebno Model HPC IUK [...].

7

(8)  Izdavanje se odnosi na početnih 16 milijardi GBP duga i dodatnu 1 milijardu GBP duga povezanoga s prilagodbom jedinice C u Sizewellu, u sklopu Ugovora za razliku („obveznica SZC”).

8

(9)  Uvjet je osnovnoga slučaja da se pruže zadovoljavajući dokazi da je Flamanville 3 završio pokusno razdoblje rada te da su ispunjeni zahtjevi jamca u pogledu izvedbe tijekom toga razdoblja. Jamac ima mogućnost odgode datuma za zadovoljavanje uvjeta osnovnoga slučaja povećanjem iznosa temeljnoga kapitala i osiguravanjem da takvo povećanje ima koristi od tražene kreditne potpore. Datum uvjeta osnovnoga slučaja ne može biti nakon 31. prosinca 2020.

9

(10)  Uvjet neostvarenja FFS-a jest da:

10

| (a) | [...]; |
| --- | --- |

(a)

[...];

| (b) | [...]; i |
| --- | --- |

(b)

[...]; i

| (c) | [...]. |
| --- | --- |

(c)

[...].

(11)  Fiksna sigurnost povezuje se uz mjerodavnu utvrđenu i posebnu imovinu odmah nakon dodjeljivanja, a dužnik se ne smije riješiti osigurane imovine ili se drugačije baviti osiguranom imovinom bez pristanka korisnika.

11

(12)  Promjenjiva sigurnost dodjeljuje se preko fluktuirajućeg razreda imovine, sadašnje i buduće, koja pripada dužniku.

12

(13)  Kamata na vrijednosne papire kojom se korisniku daju prava na osiguranu imovinu. Naknada je oblik kamate na vrijednosne papire kojom se korisniku ne dodjeljuju vlasnička prava ni pravo posjedovanja. Umjesto toga, trošak je opterećenje na osiguranoj imovini kojim se korisniku daje pravo povrata imovini kako bi je realizirao prema isplati osiguranoga duga. Time se korisniku dodjeljuje ujednačen vlasnički udio u imovini, dajući korisnicima pravo na prisvajanje imovine i primjenjivanje prihoda od prodaje za podmirenje osiguranog duga.

13

(14)  Promjenjiva naknada za svu (ili gotovo svu) imovinu društva i kojom se nositelja takvoga troška ovlašćuje da imenuje upravitelja ili izvršnoga stečajnog upravitelja te za koju se tvrdi da je kvalificirana promjenjiva naknada u svrhe Zakona o insolventnosti iz 1986.

14

(15)  Osigurane su strane jamac, izdavatelj i ministarstvo za energetiku i klimatske promjene te društvo Nuclear Decommissioning Fund Company Limited.

15

(16)  Ministarstvo za energetiku i klimatske promjene i društvo The Nuclear Decommissioning Fund Company Limited u odnosu na sporazume u pogledu razgradnje jedinice C nuklearne elektrane Hinkley Point.

16

(17)  Direktiva 2009/72/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i stavljanju izvan snage Direktive 2003/54/EZ (SL L 211, 14.8.2009., str. 55.).

17

(18)  Nivelirani trošak električne energije („LCOE”) mjera je troška proizvodnje električne energije u nizu tehnologija, a cilj mu je omogućiti uspoređivanje tih troškova pod nizom pretpostavki.

18

(19)  Leveque F. i Robertson A., Future Electricity Series Part 3: Power from Nuclear, Carbon Connect, Policy Connect, London, 2014.

19

(20)  Obavijest Komisije o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državnu potporu u obliku jamstava (SL C 155, 20.6.2008., str. 10.).

20

(21)  Komunikacija Komisije o okviru Europske unije za državnu potporu u obliku naknade za javne usluge (SL C 8, 11.1.2012., str. 15.).

21

(22)  Direktiva 2009/72/EZ.

22

(23)  Slučaj T-17/02 Fred Olsen protiv Komisije [2005] ECR II-2031, stavak 216. i slučaj T-289/03 BUPA i ostali protiv Komisije [2008] ECR II-81, stavci 166. i 220.

23

Fred Olsen protiv Komisije

BUPA i ostali protiv Komisije

(24)  Direktiva 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o usklađivanju postupaka nabave subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga (SL L 134, 30.4.2004., str. 1.).

24

(25)  Direktiva 2004/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o usklađivanju postupaka za sklapanje ugovora o javnim radovima, ugovora o javnoj nabavi robe te ugovora o javnim uslugama (SL L 134, 30.4.2004., str. 114.).

25

(26)  Vidjeti Odluku Komisije od 30. listopada 2001., državna potpora no N 6/A/2001 – Irska C(2001) 3265 završna verzija, uvodna izjava 56.

26

o

(27)  Plinske turbine s kombiniranim ciklusom, ili CCGT, moderna je plinska tehnologija proizvodnje energije.

27

(28)  COM(2011) 885 završna verzija, Energetski plan do 2050., str. 6.

28

(29)  Compass Lexecon, Ekonomska analiza Ugovora za razliku za jedinicu C nuklearne elektrane Hinkley Point, 14. travnja 2014.

29

(30)  Predmet C-280/00 Altmark Trans GmbH i Regierungspräsidium Magdeburg protiv Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, stavci od 87. do 93. Kriterije „Altmark” utvrdio je Sud Europske unije kako bi objasnio u kojim se okolnostima naknada koju pružaju javne vlasti za obavljanje usluge od općega gospodarskog interesa („SGEI”) smatra državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

30

Altmark Trans GmbH i Regierungspräsidium Magdeburg protiv Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(31)  Predmet C-280/00 Altmark Trans GmbH i Regierungspräsidium Magdeburg protiv Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, stavci od 87. do 93.

31

Altmark Trans GmbH i Regierungspräsidium Magdeburg protiv Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(32)  Komunikacija Komisije o primjeni pravila o državnim potporama Europske unije na naknadu koja se dodjeljuje za obavljanje usluga od općega gospodarskog interesa (2012/C 8/02) (SL C 8, 11.1.2012., str. 4.).

32

(33)  Slučaj T-289/03 BUPA protiv Komisije [2008] ECR II-81, stavak 165.

33

BUPA protiv Komisije

(34)  T-17/02 Olsen protiv Komisije, stavak 216.; potvrđeno u C-320/05P Olsen protiv Komisije.

34

Olsen protiv Komisije

Olsen protiv Komisije

(35)  Vidjeti SA.36196, SA.38812, SA.38763, SA.38761, SA.38759 i SA.38758.

35

(36)  Komunikacija o SGEI-ju, točka 51.

36

(37)  Predmet 76/78, Steinike & Weinlig protiv Njemačke [1977] ECR 595, stavak 21.; Predmet C-379/98 PreussenElektra [2001.] ECR I-2099, stavak 58.

37

Steinike & Weinlig protiv Njemačke

PreussenElektra

(38)  Predmet C-677/11 Doux Elevage, još nije objavljen, stavak 34., predmet T-139/09 Francuska protiv Komisije, još nije objavljen, stavak 36.

38

Doux Elevage,

Francuska protiv Komisije

(39)  Predmet C-262/12, Vent de Colère, još nije objavljen, stavak 21.

39

Vent de Colère

(40)  Komunikacija Komisije o okviru Europske unije za državne potpore u obliku naknade za javne usluge (2012/C 8/03) (SL C 8, 11.1.2012., str. 15.).

40

(41)  Vidjeti prvi stavak odjeljka 8.1. Odluke o pokretanju postupka.

41

(42)  Posebno je postavljeno pitanje usklađenosti s pravilima određenima direktivama 2004/17/EZ i 2004/18/EZ.

42

(43)  DECC, „Planiranje naše električne budućnosti” (Planning our electric future), prosinac 2011. Vidjeti posebno Prilog B. Dostupno na sljedećoj adresi: https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/48253/3884-planning-electric-future-technical-update.pdf

43

Planning our electric future)

(44)  DECC, Prilog A:„Zajamčene tarife Operativnog okvira Ugovora za razliku” (Feed-in Tariff with Contracts for Difference: Operational Framework), 29. studenoga 2012. Dokumenti dostupni na sljedećim adresama: https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/66554/7077-electricity-market-reform-annex-a.pdf i http://services.parliament.uk/bills/2012-13/energy.html

44

Prilog A:

Feed-in Tariff with Contracts for Difference: Operational Framework

(45)  Vidjeti dokument dostupan na sljedećoj adresi: https://www.gov.uk/government/publications/purchase-of-horizon-nuclear-power-meetings-between-ond-and-hitachi-ltd-foi-request-12-1718

45

(46)  Vidjeti, na primjer, Odluku Komisije 2005/407/EZ od 22. rujna 2004. o državnoj potpori koju Ujedinjena Kraljevina namjerava izdvojiti za društvo British Energy plc (SL L 142, 6.6.2005., str. 26.).

46

(47)  Posebna situacija u kojoj se nalazi sektor električne energije Ujedinjene Kraljevine opisana je u odjeljku 2.1. Odluke o pokretanju postupka.

47

(48)  Vidjeti priopćenje za javnost na sljedećoj adresi: http://europa.eu/rapid/press-release_IP-14-865_hr.htm

48

(49)  Komisija je od DECC-a zatražila provođenje analize osjetljivosti s pomoću njihova modela predviđanja te je pomno procijenila inpute i proizvodnju za svaki scenarij. DECC-ov model dinamike otpreme (Dynamic Dispatch Model – DDM) integrirani je model za tržište energije koji u rasponu od srednjoročno do dugoročno obuhvaća tržište energije Velike Britanije. Potiče otpremu električne energije od proizvođača energije u Velikoj Britaniji i odluke o ulaganju u proizvodne kapacitete od 2010. sve do zaključno s 2049., na temelju procjene polusatne ponude i potražnje električne energije. Odluke o ulaganju temelje se na predviđenom prihodu i novčanom tijeku koji uzimaju u obzir političke utjecaje i promjene u kombinaciji izvora proizvodnje. DDM stoga omogućuje usporednu analizu utjecaja različitih političkih odluka o proizvodnji, mogućnostima, troškovima, cijenama, sigurnosti opskrbe i emisijama ugljika.

49

Dynamic Dispatch Model

(50)  Vidjeti priopćenje za javnost na sljedećoj adresi: http://europa.eu/rapid/press-release_IP-14-866_hr.htm

50

(51)  Ujedinjena Kraljevina posebno je navela poziv na podnošenje ponuda u Ugovoru o ulaganju, koji je bio otvoren svim perspektivnim ulagačima, ali na koji je odgovorilo samo društvo EDF.

51

(52)  Vidjeti podnesak Ministarstva financija od 5. rujna 2014.

52

(53)  Ministarstvo financija posebno ističe tri niza referentnih vrijednosti: najnovije ograničene bankovne zajmove za financiranje projekta (energija niskih emisija ugljika); marže korporativnog duga (ocjena BB+) kao 21. kolovoza 2014.; i prosječne 10-godišnje kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza i indeks iTraxx Europe XOver (područje BB+).

53

(54)  Podnesak IUK-a od 26. kolovoza 2014.

54

(55)  U okviru kaznenog scenarija posebno su iznesene sljedeće pretpostavke u smislu godišnjih vjerojatnosti neispunjavanja obveza i stopa povrata:

55

| — | Gubitak zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza u godinama 1. – 6. jednak je nuli jer, ako se uvjet temeljnog slučaja ne ispuni do prosinca 2020., otplata punog duga provodi sa 100 posto povrata. |
| --- | --- |

—

Gubitak zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza u godinama 1. – 6. jednak je nuli jer, ako se uvjet temeljnog slučaja ne ispuni do prosinca 2020., otplata punog duga provodi sa 100 posto povrata.

| — | Ne pretpostavlja se nastanak statusa neispunjavanja obveza u godinama 7. – 10. jer ne postoji obveza otplate glavnice, a sve kamate tijekom izgradnje (uključujući naknade za jamstvo) bit će pokrivene iznosom temeljnog vlasničkog kapitala ili temeljnim i/ili vlasničkim kapitalom za nepredviđene troškove. |
| --- | --- |

—

Ne pretpostavlja se nastanak statusa neispunjavanja obveza u godinama 7. – 10. jer ne postoji obveza otplate glavnice, a sve kamate tijekom izgradnje (uključujući naknade za jamstvo) bit će pokrivene iznosom temeljnog vlasničkog kapitala ili temeljnim i/ili vlasničkim kapitalom za nepredviđene troškove.

| — | 14-godišnja faza izgradnje (uključujući kašnjenje od četiri godine) i 30 godina faze rada. |
| --- | --- |

—

14-godišnja faza izgradnje (uključujući kašnjenje od četiri godine) i 30 godina faze rada.

| — | Kumulativna vjerojatnost neispunjavanja obveza od 10 posto tijekom četverogodišnjeg kašnjenja izgradnje (nula posto 11. i 12. godine i 5 posto 13. i 14. godine) i 100 posto gubitka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza. |
| --- | --- |

—

Kumulativna vjerojatnost neispunjavanja obveza od 10 posto tijekom četverogodišnjeg kašnjenja izgradnje (nula posto 11. i 12. godine i 5 posto 13. i 14. godine) i 100 posto gubitka zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza.

| — | 5,6 posto vjerojatnosti neispunjavanja obveza bilo koje godine rada. Pretpostavlja se da će 5,6 posto biti stalna vrijednost koja odgovara prosječnim stopama za energetske projekte koje ne provode Sjedinjene Države. |
| --- | --- |

—

5,6 posto vjerojatnosti neispunjavanja obveza bilo koje godine rada. Pretpostavlja se da će 5,6 posto biti stalna vrijednost koja odgovara prosječnim stopama za energetske projekte koje ne provode Sjedinjene Države.

(56)  Kako je navedeno u odgovorima Ministarstva financija od 19. rujna 2014., vjerojatnost porasta od 1,5 posto povezanoga s dospijećem obveznica od 20 do 30 godina iznosi otprilike od 17 do 20 posto. Kako je navedeno u odgovorima Ministarstva financija od 12. rujna 2014. (Prilog B – Analiza osjetljivosti IUK-a), povećanje krivulje državnih vrijednosnica od 1,5 posto tijekom razdoblja izdavanja obveznica (ceteris paribus) smanjit će vlasnički kapital za [...] milijardi GBP (verzija modela 19.7).

56

ceteris paribus

(57)  Sažete su u e-pošti koju je Glavna uprava za tržišno natjecanje poslala Ministarstvu za energetiku i klimatske promjene (DECC) Ujedinjene Kraljevine 9. rujna 2014., u 15:43, „Ugovor za razliku za HPC – Napomena o stopi povrata” (CfD for HPC – Note on Rate of Return).

57

CfD for HPC – Note on Rate of Return

(58)  Ta je verzija predstavljala ažuriranu verziju prijavljenoga financijskog modela, uz najavljeno naknadno ažuriranje. Verzija 21.10 (od 29. kolovoza 2014.) posebno pokazuje unutarnju stopu povrata projekta od [...] posto i unutarnju stopu povrata vlasničkog kapitala od [...] posto (nominalna vrijednost nakon oporezivanja) na osnovi povlačenja i [...] na osnovi osiguranja sredstava. Verzija 21 odgovara temeljnom scenariju društva NNBG i u usporedbi s verzijom 5.1 uključuje nekoliko novih dodataka povezanih s planom izgradnje, utjecajem financijskih dogovora i makroekonomskim parametrima.

58

(59)  Komisija je osobito pretpostavila da do tih promjena u novčanim tokovima dolazi u razdoblju od 1. siječnja 2017. do 30. lipnja 2023. U tom su razdoblju nominalni novčani tokovi projekta (porezi nakon ulaganja) negativni u verziji 9.8 financijskog modela.

59

(60)  Društvo NNBG Dokument br. HPC-NNBGPCP-XX-000-EST-000069, od 27. lipnja 2014.

60

(61)  HPC IUK model verzija 21.10, dostavljen Komisiji 19. rujna 2014.

61

(62)  Komisija nije uzela u obzir referentne vrijednosti u slučajevima u kojima izvor informacija nije mogao biti pouzdano provjeren. Komisija je također zaprimila nekoliko prijava o unutarnjoj stopi povrata ostvarenoga vlasničkog kapitala za projekte koji podliježu ex-ante regulaciji stope povrata. Komisija je uzela u obzir te ex-post referentne vrijednosti i smatrala ih informativnima, no svoju je ocjenu više temeljila na ex-ante utvrđenim prihvatljivim stopama povrata. Komisija smatra da ex-ante stope povrata koje su utvrdili regulatori bolje približavaju stvarnu zahtijevanu stopu reguliranih subjekata. Također, dopustive stope povrata često su postavljene kao najmanja vrijednost koju regulirani subjekti mogu ostvariti. Stoga je prirodno da su ex-post ostvarene stope povrata više od ex-ante utvrđene vrijednosti.

62

ex-ante

ex-post

ex-ante

ex-ante

ex-post

ex-ante

(63)  Slično stajalište proizlazi iz ocjene scenarija predviđenih u Tablici 8.

63

(64)  Posebno [...].

64

(65)  Metodologija formuliranja cijena Ugovora o otpadu dostupna je na sljedećoj adresi: https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/42629/3798-waste-transfer-pricing-methodology.pdf

65

(66)  Vidjeti, na primjer, predmet SA.31107 (11/N), u kojem je utvrđeno da je stopa povrata na kapital od 9,6 posto do 11 posto prihvatljiva. Vidjeti također predmet N354/09, u kojem je utvrđeno da je povrat na kapital od 12 posto prihvatljiv.

66

(67)  Detaljniji opis obveze nalazi se u Prilogu C.

67

(68)  Posebno HPC IUK model v[21.10] (Beta)_2014-09-19_DECC.xlsm, po radnom listu „DECC Output”.

68

(69)  Te su brojke izračunate u vrijeme pisanja ove odluke, na temelju financijskog modela 21.10 dostavljenoga Komisiji 19. rujna 2014.

69

(70)  Nakon 35-godišnjeg trajanja Ugovora za razliku dobit više neće biti prenosiva u smanjenje izvršne cijene s obzirom na to da izvršna cijena više neće postojati. Stoga će nakon završetka trajanja Ugovora za razliku dobit biti podijeljena izravno između druge ugovorne strane Ugovora za razliku i društva NNBG.

70

(71)  Analizu je provela Komisija uzimajući u obzir model DECC-a i izradu modela Pöyryja.

71

(72)  Prilog 8. Odgovora Vlade Ujedinjene Kraljevine na Odluku o pokretanju postupka Komisije, 31. siječnja 2014.

72

(73)  Usklađivanje isporuke s datumima prodaje izvršeno je pomoću kalendara EFA-a dostupnog na https://www.theice.com/publicdocs/EFA_Calendar.pdf, preuzetog 13. lipnja 2014.

73

(74)  Podnesak društva Compass Lexecon, „Analiza utjecaja elektrane HPC na moguće zadržavanje proizvodnih mogućnosti” (Analysis of the impact of HPC on the potential for capacity withholding), 4. kolovoza 2014.

74

Analysis of the impact of HPC on the potential for capacity withholding

(75)  Ofgem, Odluka o upućivanju na istragu tržišta u odnosu na opskrbu i nabavu energije u Velikoj Britaniji (Decision to make a market investigation reference in respect of the supply and acquisition of energy in Great Britain), 26. lipnja 2014. Dostupno na sljedećoj adresi: https://www.ofgem.gov.uk/publications-and-updates/decision-make-market-investigation-reference-respect-supply-and-acquisition-energy-great-britain

75

Decision to make a market investigation reference in respect of the supply and acquisition of energy in Great Britain

(76)  Vidjeti Ofgem, „Ocjena stanja tržišta” (State of the Market Assessment), 27. ožujka 2014., točke 4.41. i infra. Dostupno na sljedećoj adresi: https://www.ofgem.gov.uk/publications-and-updates/state-market-assessment

76

State of the Market Assessment

infra

(77)  Vidjeti odgovor društava EDF/NNBG na pitanja povezana s mogućim utjecajem na likvidnost tržišta, 8. rujna 2014.

77

(78)  Tablica 3. odgovora društava EDF/NNBG na pitanja povezana s mogućim utjecajem na likvidnost tržišta, 8. rujna 2014.

78

(79)  Vidjeti Sliku 43., Ofgem – Ocjena stanja tržišta (State of the Market Assessment), 27. ožujka 2014.

79

State of the Market Assessment

(80)  Detaljniji opis obveze nalazi se u Prilogu C.

80

---

PRILOG A

STOPA POVRATA UGOVORA ZA RAZLIKU

Tablica 3.

Ocjena financijskog rizika društva NNBG – predviđena distribucija vjerojatnosti ukupnih krajnjih troškova elektrane HPC

[...]

Izvor: TESLA4, str. 12.

Slika 2.

Povijesne terminske cijene Ujedinjene Kraljevine i referentna cijena

Tablica 4.

Sažetak pristupa primijenjenih radi analize odgovarajuće stope povrata, izradio KPMG

| (%) |
| --- |
| Pristup | Opseg povrata (unutarnja stopa povrata projekta; nominalna vrijednost nakon oporezivanja) | Napomene |
| Analiza relativnog rizika | 8,5 – 11
  (projektna osnova) | Usporedba povrata vjetra na moru i javno-privatnih partnerstva/privatnih financijskih inicijativa tijekom faze izgradnje i komunalne službe/proizvođači nuklearne energije kojima upravlja Ujedinjena Kraljevina tijekom faze rada |
| Analiza referentnih vrijednosti | 6 – 13
  (projektna osnova) | Usporedba usporedivih projekata nuklearne energije komunalnih službi/javno-privatnih partnerstva/nezavisnih proizvođača vode i električne energije kojima upravlja Ujedinjena Kraljevina |
| Analiza zahtijevane stope projekta | 10,5 – 14,5 | Na temelju procjena WACC-a društva EDF plus premija iz akademskih studija iz niza korporacija |
| Financijska analiza | 9 – 13 – izgradnja
  6 – 9,5 operativna | Analiza mogućih struktura financiranja tijekom izgradnje i tijekom rada |
| Pretpostavljena struktura financiranog duga s jamstvom Ujedinjene Kraljevine | 10,2 – unutarnja stopa povrata projekta
  12,8 – unutarnja stopa povrata vlasničkog kapitala izračunatog omjera financijske poluge | Analiza povrata projekta i povrata vlasničkog kapitala izračunatog omjera financijske poluge
  10,2 % je rezultat učinka poreznog štita na novčane tokove na razini projekta i indikativno formiranje cijena jamstva IUK-a. |
| Izvor: Obavijest, tablica 5., KPMG |

(%)

Pristup

Opseg povrata (unutarnja stopa povrata projekta; nominalna vrijednost nakon oporezivanja)

Napomene

Analiza relativnog rizika

8,5 – 11

(projektna osnova)

Usporedba povrata vjetra na moru i javno-privatnih partnerstva/privatnih financijskih inicijativa tijekom faze izgradnje i komunalne službe/proizvođači nuklearne energije kojima upravlja Ujedinjena Kraljevina tijekom faze rada

Analiza referentnih vrijednosti

6 – 13

(projektna osnova)

Usporedba usporedivih projekata nuklearne energije komunalnih službi/javno-privatnih partnerstva/nezavisnih proizvođača vode i električne energije kojima upravlja Ujedinjena Kraljevina

Analiza zahtijevane stope projekta

10,5 – 14,5

Na temelju procjena WACC-a društva EDF plus premija iz akademskih studija iz niza korporacija

Financijska analiza

9 – 13 – izgradnja

6 – 9,5 operativna

Analiza mogućih struktura financiranja tijekom izgradnje i tijekom rada

Pretpostavljena struktura financiranog duga s jamstvom Ujedinjene Kraljevine

10,2 – unutarnja stopa povrata projekta

12,8 – unutarnja stopa povrata vlasničkog kapitala izračunatog omjera financijske poluge

Analiza povrata projekta i povrata vlasničkog kapitala izračunatog omjera financijske poluge

10,2 % je rezultat učinka poreznog štita na novčane tokove na razini projekta i indikativno formiranje cijena jamstva IUK-a.

Izvor: Obavijest, tablica 5., KPMG

Tablica 5.

Analiza osjetljivosti Komisije – Model s izmijenjenim godišnjim novčanim tokovima u fazi izgradnje

[...]

Osjenčane ćelije označavaju kapitalne izdatke troškova izgradnje – scenariji ciljane unutarnje stope povrata koji donose manju izvršnu cijenu od 92,50 GBP/MWh. Na temelju financijskog modela verzija 9.8. društva NNBG.

Tablica 6.

Scenariji projekta, vjerojatnosti (razine sigurnosti da će krajnji čimbenici biti povoljniji od pretpostavki) i ključna metrika projekta

[...]

Napomene:

| (1) | Uključuje korist od podjele dobiti od izgradnje od 0,8 GBP/MWh (stvarna vrijednost 2012.). |
| --- | --- |

(1)

Uključuje korist od podjele dobiti od izgradnje od 0,8 GBP/MWh (stvarna vrijednost 2012.).

| (2) | Paušalni iznos od obveznice SZC objavljen nakon COD2 i stoga ne čini dio uvjeta za financiranje. |
| --- | --- |

(2)

Paušalni iznos od obveznice SZC objavljen nakon COD2 i stoga ne čini dio uvjeta za financiranje.

| (3) | Prilagodba operativnih izdataka primjenjuje se samo na prvih 15 godina i nakon razdoblja Ugovora za razliku zbog zaštite mogućeg ponovnoga pokretanja pregovora o operativnim izdacima. |
| --- | --- |

(3)

Prilagodba operativnih izdataka primjenjuje se samo na prvih 15 godina i nakon razdoblja Ugovora za razliku zbog zaštite mogućeg ponovnoga pokretanja pregovora o operativnim izdacima.

| (4) | Najmanji omjer pokrivenosti otplate duga (DSCR) isključujući prvo razdoblje. |
| --- | --- |

(4)

Najmanji omjer pokrivenosti otplate duga (DSCR) isključujući prvo razdoblje.

| (5) | Ostvarena stvarna ekonomska unutarnja stopa povrata (EIRR) približena osiguranoj nominalnoj ekonomskoj unutarnjoj stopi povrata umanjena za pretpostavku dugoročnog indeksa potrošačkih cijena. |
| --- | --- |

(5)

Ostvarena stvarna ekonomska unutarnja stopa povrata (EIRR) približena osiguranoj nominalnoj ekonomskoj unutarnjoj stopi povrata umanjena za pretpostavku dugoročnog indeksa potrošačkih cijena.

| (6) | Niža razina osiguranih sredstava vlasničkog kapitala pretpostavljena u ovoj verziji financijskog modela značit će osiguranu unutarnju stopu povrata vlasničkog kapitala koja je optimistička prema trenutačnim rezultatima izrađenih modela. |
| --- | --- |

(6)

Niža razina osiguranih sredstava vlasničkog kapitala pretpostavljena u ovoj verziji financijskog modela značit će osiguranu unutarnju stopu povrata vlasničkog kapitala koja je optimistička prema trenutačnim rezultatima izrađenih modela.

| VRLO NISKA | Vrlo niska razina vjerojatnosti povoljnijeg ishoda od onoga koji je pretpostavljen |
| --- | --- |
| NISKA | Niska razina vjerojatnosti povoljnijeg ishoda od onoga koji je pretpostavljen |
| UMJERENA | Umjerena razina vjerojatnosti povoljnijeg ishoda od onoga koji je pretpostavljen |
| VISOKA | Visoka razina vjerojatnosti povoljnijeg ishoda od onoga koji je pretpostavljen |
| VRLO VISOKA | Vrlo visoka razina vjerojatnosti povoljnijeg ishoda od onoga koji je pretpostavljen |

VRLO NISKA

Vrlo niska razina vjerojatnosti povoljnijeg ishoda od onoga koji je pretpostavljen

NISKA

Niska razina vjerojatnosti povoljnijeg ishoda od onoga koji je pretpostavljen

UMJERENA

Umjerena razina vjerojatnosti povoljnijeg ishoda od onoga koji je pretpostavljen

VISOKA

Visoka razina vjerojatnosti povoljnijeg ishoda od onoga koji je pretpostavljen

VRLO VISOKA

Vrlo visoka razina vjerojatnosti povoljnijeg ishoda od onoga koji je pretpostavljen

Tablica 7.

Profil financiranja tijekom izgradnje i najmanji omjer pokrivenosti otplate duga (DSCR) tijekom rada

[...]

Tablica 8.

Kombinirani kapitalni izdaci, scenarij u slučaju kašnjenja i ostali negativni scenariji

[...]

Tablica 9.

Sažetak rezultata modela dinamike otpreme (DDM) za odabir scenarija

| Faza | Ključne pretpostavke | Tržište proizvodnih mogućnosti | Postavljanje prve nuklearne elektrane | Emisija ugljika električne mreže 2030. | Emisija ugljika električne mreže 2040. | Emisija ugljika električne mreže 2049. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1a | Nema promjena (BAU) | Ne | 2037. | 232 | 188 | 96 |
| 1d | Nema promjena (BAU), visoke cijene goriva | Ne | 2031. | 186 | 101 | 46 |
| 1e | Nema promjena (BAU), niske cijene goriva | Ne | 2041. | 269 | 233 | 121 |
| 2a | Nema promjena (BAU) + Ugovor za razliku za nuklearnu elektranu | Ne | 2023. | 158 | 88 | 37 |
| 3a | Ugovori za razliku za nenuklearne elektrane niskih emisija ugljika | Ne | 2037. | 164 | 135 | 61 |
| 3d | Ugovori za razliku za nenuklearne elektrane niskih emisija ugljika, visoke cijene goriva | Ne | 2031. | 181 | 123 | 52 |
| 3e | Ugovori za razliku za nenuklearne elektrane niskih emisija ugljika, niske cijene goriva | Ne | 2041. | 182 | 120 | 66 |
| 3h | Ugovori za razliku za nenuklearne elektrane niskih emisija ugljika, više međusobnog povezivanja | Ne | 2037. | 160 | 133 | 59 |
| 4a | Ugovori za razliku za niske emisije ugljika | Ne | 2023. | 100 | 42 | 25 |
| 5a | Nema promjena (BAU) | Da | 2037. | 236 | 194 | 88 |
| 5d | Nema promjena (BAU), visoke cijene goriva | Da | 2032. | 194 | 111 | 52 |
| 5e | Nema promjena (BAU), niske cijene goriva | Da | 2041. | 272 | 235 | 126 |
| 7a | Ugovori za razliku za nenuklearne elektrane niskih emisija ugljika | Da | 2046. | 104 | 49 | 33 |
| 7d | Ugovori za razliku za nenuklearne elektrane niskih emisija ugljika, visoke cijene goriva | Da | 2038. | 137 | 65 | 28 |
| 7e | Ugovori za razliku za nenuklearne elektrane niskih emisija ugljika, niske cijene goriva | Da | Ne prije 2049. | 113 | 51 | 44 |
| 7f | Ugovori za razliku za nenuklearne elektrane niskih emisija ugljika, visoki troškovi nuklearne elektrane, niski troškovi obnovljivih energija i tehnologija hvatanja i skladištenja ugljika | Da | 2048. | 97 | 46 | 35 |
| 7g (samo do 2030.) | Ugovori za razliku za nenuklearne elektrane niskih emisija ugljika, više rješenja prilagodbe potražnji (DSR), više smanjenja potražnje električne energije (EDR), više međusobnog povezivanja | Da | Ne prije 2030. | 104 | Nije dostupno | Nije dostupno |
| 7 h | Ugovori za razliku za nenuklearne elektrane niskih emisija ugljika, više međusobnog povezivanja | Da | 2046. | 101 | 48 | 32 |
| 8a | Ugovori za razliku za niske emisije ugljika | Da | 2023. | 104 | 50 | 31 |
| 8d | Ugovori za razliku za niske emisije ugljika, visoke cijene goriva | Da | 2023. | 99 | 48 | 30 |
| 8e | Ugovori za razliku za niske emisije ugljika, niske cijene goriva | Da | 2023. | 99 | 38 | 30 |
| 8f | Ugovori za razliku za niske emisije ugljika, visoki troškovi nuklearne elektrane, niski troškovi obnovljivih energija i tehnologija hvatanja i skladištenja ugljika | Da | 2023. | 102 | 45 | 28 |
| 8g (samo do 2030.) | Ugovori za razliku za niske emisije ugljika, više rješenja prilagodbe potražnji (DSR), više smanjenja potražnje električne energije (EDR), više međusobnog povezivanja | Da | 2023. | 98 | Nije dostupno | Nije dostupno |
| 8h | Ugovori za razliku za niske emisije ugljika, više međusobnog povezivanja | Da | 2023. | 100 | 53 | 32 |

Faza

Ključne pretpostavke

Tržište proizvodnih mogućnosti

Postavljanje prve nuklearne elektrane

Emisija ugljika električne mreže 2030.

Emisija ugljika električne mreže 2040.

Emisija ugljika električne mreže 2049.

1a

Nema promjena (BAU)

Ne

2037.

232

188

96

1d

Nema promjena (BAU), visoke cijene goriva

Ne

2031.

186

101

46

1e

Nema promjena (BAU), niske cijene goriva

Ne

2041.

269

233

121

2a

Nema promjena (BAU) + Ugovor za razliku za nuklearnu elektranu

Ne

2023.

158

88

37

3a

Ugovori za razliku za nenuklearne elektrane niskih emisija ugljika

Ne

2037.

164

135

61

3d

Ugovori za razliku za nenuklearne elektrane niskih emisija ugljika, visoke cijene goriva

Ne

2031.

181

123

52

3e

Ugovori za razliku za nenuklearne elektrane niskih emisija ugljika, niske cijene goriva

Ne

2041.

182

120

66

3h

Ugovori za razliku za nenuklearne elektrane niskih emisija ugljika, više međusobnog povezivanja

Ne

2037.

160

133

59

4a

Ugovori za razliku za niske emisije ugljika

Ne

2023.

100

42

25

5a

Nema promjena (BAU)

Da

2037.

236

194

88

5d

Nema promjena (BAU), visoke cijene goriva

Da

2032.

194

111

52

5e

Nema promjena (BAU), niske cijene goriva

Da

2041.

272

235

126

7a

Ugovori za razliku za nenuklearne elektrane niskih emisija ugljika

Da

2046.

104

49

33

7d

Ugovori za razliku za nenuklearne elektrane niskih emisija ugljika, visoke cijene goriva

Da

2038.

137

65

28

7e

Ugovori za razliku za nenuklearne elektrane niskih emisija ugljika, niske cijene goriva

Da

Ne prije 2049.

113

51

44

7f

Ugovori za razliku za nenuklearne elektrane niskih emisija ugljika, visoki troškovi nuklearne elektrane, niski troškovi obnovljivih energija i tehnologija hvatanja i skladištenja ugljika

Da

2048.

97

46

35

7g (samo do 2030.)

Ugovori za razliku za nenuklearne elektrane niskih emisija ugljika, više rješenja prilagodbe potražnji (DSR), više smanjenja potražnje električne energije (EDR), više međusobnog povezivanja

Da

Ne prije 2030.

104

Nije dostupno

Nije dostupno

7 h

Ugovori za razliku za nenuklearne elektrane niskih emisija ugljika, više međusobnog povezivanja

Da

2046.

101

48

32

8a

Ugovori za razliku za niske emisije ugljika

Da

2023.

104

50

31

8d

Ugovori za razliku za niske emisije ugljika, visoke cijene goriva

Da

2023.

99

48

30

8e

Ugovori za razliku za niske emisije ugljika, niske cijene goriva

Da

2023.

99

38

30

8f

Ugovori za razliku za niske emisije ugljika, visoki troškovi nuklearne elektrane, niski troškovi obnovljivih energija i tehnologija hvatanja i skladištenja ugljika

Da

2023.

102

45

28

8g (samo do 2030.)

Ugovori za razliku za niske emisije ugljika, više rješenja prilagodbe potražnji (DSR), više smanjenja potražnje električne energije (EDR), više međusobnog povezivanja

Da

2023.

98

Nije dostupno

Nije dostupno

8h

Ugovori za razliku za niske emisije ugljika, više međusobnog povezivanja

Da

2023.

100

53

32

Tablica 10.

Referentne vrijednosti transakcija povezanih s infrastrukturom

| Sponsor | Antin Infrastructure Partners | CDP Capital | Brookfield Renewable Energy Partners | Borealis,
  First State EDIF |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fund Target
  Equity IRR | 15 % | 16 % | 9 – 12 % | 9 – 15 % |
| Izvor: Podnesak Ujedinjene Kraljevine „Odgovori na pitanja Komisije zaprimljena 16. rujna 2014.” (Answers to the Commission's questions received 16 September 2014), temeljen na internetskim stranicama fondova, društva Prequin, priopćenjima za javnost. Napomena: Ciljane unutarnje stope povrata sredstava pokazuju bruto iznos naknada i izdataka. Primijenjeni valutni tečaj: GBP EUR: 1: 1,26, GBP CAD: 1: 1,81. Nominalna unutarnja stopa povrata vlasničkog kapitala elektrane HPC nakon oporezivanja upotrijebljena za potrebe usporedbe. Borealis ciljana unutarnja stopa povrata: 9 – 12 %, First State EDIF ciljana unutarnja stopa povrata: 10 – 15 %. |

Sponsor

Antin Infrastructure Partners

CDP Capital

Brookfield Renewable Energy Partners

Borealis,

First State EDIF

Fund Target

Equity IRR

15 %

16 %

9 – 12 %

9 – 15 %

Izvor: Podnesak Ujedinjene Kraljevine „Odgovori na pitanja Komisije zaprimljena 16. rujna 2014.” (Answers to the Commission's questions received 16 September 2014), temeljen na internetskim stranicama fondova, društva Prequin, priopćenjima za javnost. Napomena: Ciljane unutarnje stope povrata sredstava pokazuju bruto iznos naknada i izdataka. Primijenjeni valutni tečaj: GBP EUR: 1: 1,26, GBP CAD: 1: 1,81. Nominalna unutarnja stopa povrata vlasničkog kapitala elektrane HPC nakon oporezivanja upotrijebljena za potrebe usporedbe. Borealis ciljana unutarnja stopa povrata: 9 – 12 %, First State EDIF ciljana unutarnja stopa povrata: 10 – 15 %.

Tablica 11.

Izračuni odabranih regulatorno dopuštenih povrata

| | Prijenos električne energije (Ofgem (1)) | Ofwat (2) – PR09 | Ofwat – PR 14 (nije završeno) (3) |
| --- | --- | --- | --- |
| Napomena | | | |
| Razdoblje | 2013. – 2021. | 2010. – 2015. | 2015. – 2020. |
| Stvarni |
| Trošak vlasničkog kapitala izračunatog omjera financijske poluge (nakon oporezivanja) | 7,00 % | 7,10 % | 5,65 % |
| Trošak duga (stvaran, prije oporezivanja) | 2,92 % | 3,60 % | 2,75 % |
| Fiktivna financijska poluga | 60,0 % | 57,5 % | 62,5 % |
| Vanilla WACC | 4,55 % | 5,10 % | 3,85 % |
| | | | |
| Pretpostavka inflacije | 3,50 % | 3,50 % | 3,50 % |
| Dopušteni nominalni troškovi/Povrati (geometrijski izračun) |
| Trošak vlasničkog kapitala izračunatog omjera financijske poluge | 10,7 % | 10,8 % | 9,3 % |
| Trošak duga (prije oporezivanja) | 6,5 % | 7,2 % | 6,3 % |
| Vanilla WACC* | 8,2 % | 8,8 % | 7,5 % |
| | | | |
| Nominalni (aritmetički izračun) |
| Trošak vlasničkog kapitala izračunatog omjera financijske poluge* | 10,5 % | 10,6 % | 9,2 % |
| Trošak duga (prije oporezivanja)* | 6,4 % | 7,1 % | 6,3 % |
| Vanilla WACC | 8,1 % | 8,6 % | 7,3 % |
| | | | |
| https://www.ofgem.gov.uk/ofgem-publications/53602/4riiot1fpfinancedec12.pdf |
| http://www.ofwat.gov.uk/pricereview/pr14/gud_tec20140127riskreward.pdf |
| http://www.ofwat.gov.uk/pricereview/pr09phase3/det_pr09_finalfull.pdf |

Prijenos električne energije (Ofgem (1))

Ofwat (2) – PR09

Ofwat – PR 14 (nije završeno) (3)

Napomena

Razdoblje

2013. – 2021.

2010. – 2015.

2015. – 2020.

Stvarni

Trošak vlasničkog kapitala izračunatog omjera financijske poluge (nakon oporezivanja)

7,00 %

7,10 %

5,65 %

Trošak duga (stvaran, prije oporezivanja)

2,92 %

3,60 %

2,75 %

Fiktivna financijska poluga

60,0 %

57,5 %

62,5 %

Vanilla WACC

4,55 %

5,10 %

3,85 %

Pretpostavka inflacije

3,50 %

3,50 %

3,50 %

Dopušteni nominalni troškovi/Povrati (geometrijski izračun)

Trošak vlasničkog kapitala izračunatog omjera financijske poluge

10,7 %

10,8 %

9,3 %

Trošak duga (prije oporezivanja)

6,5 %

7,2 %

6,3 %

Vanilla WACC*

8,2 %

8,8 %

7,5 %

Nominalni (aritmetički izračun)

Trošak vlasničkog kapitala izračunatog omjera financijske poluge*

10,5 %

10,6 %

9,2 %

Trošak duga (prije oporezivanja)*

6,4 %

7,1 %

6,3 %

Vanilla WACC

8,1 %

8,6 %

7,3 %

https://www.ofgem.gov.uk/ofgem-publications/53602/4riiot1fpfinancedec12.pdf

http://www.ofwat.gov.uk/pricereview/pr14/gud_tec20140127riskreward.pdf

http://www.ofwat.gov.uk/pricereview/pr09phase3/det_pr09_finalfull.pdf

Tablica 12.

Referentne vrijednosti projekta proizvodnje nuklearne energije

| Projekt | Ontario Power Authority |
| --- | --- |
| Tehnologija | Preuređenje nuklearne elektrane Bruce Power |
| Financijska poluga | 20 – 40 % |
| Stvaran trošak duga (prije oporezivanja) | 6,20 % |
| Nominalna ciljana unutarnja stopa povrata vlasničkog kapitala (nakon oporezivanja) | 13,7 – 18 % (12,8 – 17,1 % prilagođeno za sadašnju kamatnu stopu Ujedinjene Kraljevine) |
| Ciljana unutarnja stopa povrata projekta | 10,6 – 13,8 % (9,7 – 12,9 % prilagođeno za sadašnju kamatnu stopu Ujedinjene Kraljevine) |
| Razdoblje ulaganja (životni vijek imovine) | 25 godina |
| Opseg ulaganja | 4 milijarde CAD |
| Razina sigurnosti prihoda | Fiksna cijena Ugovora za razliku za preostalo trajanje životnog vijeka elektrane (25 godina) |
| Razina rizika u pogledu izgradnje | Niža – preuređenje, ne nova izgradnja, podjela prekoračenja troška |
| Razina rizika u pogledu rada | Niža – podjela prekoračenja troška povezanog s osobljem, prijenos troška goriva |
| Razina rizika u pogledu financiranja | Niža – manji kapitalni projekt, kraće razdoblje |
| Potreban kapital za nepredviđene troškove | Nepoznato |
| Izvor: Podnesak Ujedinjene Kraljevine „Odgovori na pitanja Komisije zaprimljena 16. rujna 2014.” (Answers to the Commission's questions received 16 September 2014), temeljen na javno dostupnim dokumentima (Revizorsko izvješće društva Bruce Power – travanj 2007., str. 14.: Potvrđeno kao stopa povrata projekta u dopisu društva CIBC World Markets Inc. Ministarstvu za energetiku, Ontario, 17. listopada 2005., http://www.rds.ontarioenergyboard.ca/webdrawer/webdrawer.dll/webdrawer/rec/67137/view/PWU_Exhibit_K11.3_fairness_opinion_bruce_20080613.pdf.PDF, Dopis društva CIBC World Markets Inc. Ministarstvu za energetiku, Ontario, 17. listopada 2005., http://www.rds.ontarioenergyboard.ca/webdrawer/webdrawer.dll/webdrawer/rec/67137/view/PWU_Exhibit_K11.3_fairness_opinion_bruce_20080613.pdf.PDF; Stručna procjena elektrane Bruce Power (CIBC World Markets Inc.) – listopad 2005., str. 5. |

Projekt

Ontario Power Authority

Tehnologija

Preuređenje nuklearne elektrane Bruce Power

Financijska poluga

20 – 40 %

Stvaran trošak duga (prije oporezivanja)

6,20 %

Nominalna ciljana unutarnja stopa povrata vlasničkog kapitala (nakon oporezivanja)

13,7 – 18 % (12,8 – 17,1 % prilagođeno za sadašnju kamatnu stopu Ujedinjene Kraljevine)

Ciljana unutarnja stopa povrata projekta

10,6 – 13,8 % (9,7 – 12,9 % prilagođeno za sadašnju kamatnu stopu Ujedinjene Kraljevine)

Razdoblje ulaganja (životni vijek imovine)

25 godina

Opseg ulaganja

4 milijarde CAD

Razina sigurnosti prihoda

Fiksna cijena Ugovora za razliku za preostalo trajanje životnog vijeka elektrane (25 godina)

Razina rizika u pogledu izgradnje

Niža – preuređenje, ne nova izgradnja, podjela prekoračenja troška

Razina rizika u pogledu rada

Niža – podjela prekoračenja troška povezanog s osobljem, prijenos troška goriva

Razina rizika u pogledu financiranja

Niža – manji kapitalni projekt, kraće razdoblje

Potreban kapital za nepredviđene troškove

Nepoznato

Izvor: Podnesak Ujedinjene Kraljevine „Odgovori na pitanja Komisije zaprimljena 16. rujna 2014.” (Answers to the Commission's questions received 16 September 2014), temeljen na javno dostupnim dokumentima (Revizorsko izvješće društva Bruce Power – travanj 2007., str. 14.: Potvrđeno kao stopa povrata projekta u dopisu društva CIBC World Markets Inc. Ministarstvu za energetiku, Ontario, 17. listopada 2005., http://www.rds.ontarioenergyboard.ca/webdrawer/webdrawer.dll/webdrawer/rec/67137/view/PWU_Exhibit_K11.3_fairness_opinion_bruce_20080613.pdf.PDF, Dopis društva CIBC World Markets Inc. Ministarstvu za energetiku, Ontario, 17. listopada 2005., http://www.rds.ontarioenergyboard.ca/webdrawer/webdrawer.dll/webdrawer/rec/67137/view/PWU_Exhibit_K11.3_fairness_opinion_bruce_20080613.pdf.PDF; Stručna procjena elektrane Bruce Power (CIBC World Markets Inc.) – listopad 2005., str. 5.

Tablica 13.

Referentne vrijednosti projekata ugovora o kupnji električne energije (PPA)

| Tehnologija | CCGT | Projekti ugovora o kupnji električne energije (PPA) |
| --- | --- | --- |
| Financijska poluga | < 80 % | Nepoznato |
| Trošak duga | Nepoznato | Nepoznato |
| Nominalni ciljani povrat od vlasničkog ulaganja (poslije oporezivanja) | > 13 % | |
| Nominalni ciljani povrat projekta (poslije oporezivanja) | | 9 – 15 % (6) |
| Razdoblje ulaganja (životni vijek imovine) | 25 godina | Razno |
| Opseg ulaganja | Razno | Razno |
| Stupanj sigurnosti prihoda | 20-godišnji ugovor o kupnji električne energije | Ugovor o kupnji električne energije |
| Razina rizika u pogledu izgradnje u usporedbi s elektranom HCP | Niža – temeljeno na ugovoru o EPC-u, dobro poznata tehnologija | Nepoznata, no vjerojatno niža |
| Razina rizika u pogledu rada u usporedbi s elektranom HCP | Niža | Nepoznato |
| Razina rizika financiranja | Niža, kreće razdoblje izgradnje | Nepoznata, no vjerojatno niža |
| Potreban kapital za nepredviđene troškove | Nepoznato | Nepoznato |
| Upućivanja | (4) | (5) |
| Izvor: Podnesak Ujedinjene Kraljevine, tablica 2. – o stopi povrata, 10. rujna kao i točke 1. i 2. u nastavku. |

Tehnologija

CCGT

Projekti ugovora o kupnji električne energije (PPA)

Financijska poluga

< 80 %

Nepoznato

Trošak duga

Nepoznato

Nepoznato

Nominalni ciljani povrat od vlasničkog ulaganja (poslije oporezivanja)

> 13 %

Nominalni ciljani povrat projekta (poslije oporezivanja)

9 – 15 % (6)

Razdoblje ulaganja (životni vijek imovine)

25 godina

Razno

Opseg ulaganja

Razno

Razno

Stupanj sigurnosti prihoda

20-godišnji ugovor o kupnji električne energije

Ugovor o kupnji električne energije

Razina rizika u pogledu izgradnje u usporedbi s elektranom HCP

Niža – temeljeno na ugovoru o EPC-u, dobro poznata tehnologija

Nepoznata, no vjerojatno niža

Razina rizika u pogledu rada u usporedbi s elektranom HCP

Niža

Nepoznato

Razina rizika financiranja

Niža, kreće razdoblje izgradnje

Nepoznata, no vjerojatno niža

Potreban kapital za nepredviđene troškove

Nepoznato

Nepoznato

Upućivanja

(4)

(5)

Izvor: Podnesak Ujedinjene Kraljevine, tablica 2. – o stopi povrata, 10. rujna kao i točke 1. i 2. u nastavku.

Tablica 14.

Referentne vrijednosti reguliranih namira: dopušteni povrati od reguliranih sredstava za službe Ujedinjene Kraljevine koje se bave energetikom i vodama u najnovijim regulatornim kontrolama cijene

| Regulator | Ofwat | Ofgem | CC | Ofgem | CC | CAA | ORR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rješenje | PR14 (nije završno) (7) | WPD 14 (8) | NIE 2014. Završno (9) | RIIO T1 2012. (NGET) (10) | Bristol W 2010. (11) | HAL 2014. Završno (12) | NR 2013. (13) |
| Financijska poluga | 62,50 % | 65 % | 45 % | 60 % | 60 % | 60 % | 62,50 % |
| Stvarni trošak duga (prije oporezivanja) | 2,8 % | 2,6 % | 3,1 % | 2,9 % | 3,9 % | 3,2 % | 3,0 % |
| Stvarni trošak vlasničkog kapitala (nakon oporezivanja) | 5,7 % | 6,4 % | 5,0 % | 7,0 % | 6,6 % | 6,8 % | 6,5 % |
| Stvaran vanilla WACC | 3,8 % | 3,9 % | 4,1 % | 4,6 % | 5,0 % | 4,7 % | 4,3 % |
| Inflacija | 3,5 % | 3,5 % | 3,5 % | 3,5 % | 3,5 % | 3,5 % | 3,5 % |
| Nominalni trošak duga (prije oporezivanja) | 6,2 % | 6,1 % | 6,6 % | 6,4 % | 7,4 % | 6,7 % | 6,5 % |
| Nominalni trošak vlasničkog kapitala (nakon oporezivanja)
   (14) | 9,2 % | 9,9 % | 8,5 % | 10,5 % | 10,1 % | 10,3 % | 10,0 % |
| Nominalni vanilla WACC | 7,3 % | 7,4 % | 7,6 % | 8,1 % | 8,5 % | 8,2 % | 7,8 % |
| Predviđanje povrata od vlasničkog kapitala (ex-ante) | | | | c14 % (15) | | | |
| Razdoblje ulaganja (16) – Duljina kontrole cijene | 5 | 8 | 3 | 8 | 5 | 5 | 5 |
| Opseg ulaganja: Regulatorna imovinska vrijednost (RAV) (17)
   (18)
   (19) | 70 milijuna – 11,7 milijardi (20) (procijenjene vrijednosti za 2014. – 2015.) | 5,9 milijardi (2014.) (21) | c 950 milijuna GBP (predviđanje kroz kontrolu cijena) (22) | 2,2 milijarde – 14,8 milijardi (predviđanje regulatorne imovinske vrijednosti društava kroz kontrolu cijena) (23) | 0,39 milijardi (2013.) (24) | 14,9 milijardi (25) | 45 milijardi (2013.) (26) |
| Stupanj zaštite prihoda | Viši od elektrane HPC – vidjeti odgovor na pitanje 2.c – podnesak društva NNBG o stopi povrata, 10. rujna |
| Stupanj rizika u pogledu izgradnje | Manji od elektrane HPC. Vidjeti detaljnu raspravu u uvodnim izjavama 124. – 131. – podnesak društva NNBG o stopi povrata, 10. rujna |
| Stupanj rizika u pogledu rada | Manji od elektrane HPC. Vidjeti detaljnu raspravu u uvodnim izjavama 132. – 135. – podnesak društva NNBG o stopi povrata, 10. rujna |
| Stupanj rizika financiranja | Manji od elektrane HPC. Vidjeti detaljnu raspravu u uvodnim izjavama 136. – 139. – podnesak društva NNBG o stopi povrata, 10. rujna |
| Ostali rizici | Manji od elektrane HPC. Vidjeti detaljnu raspravu o razlici u temeljnim poslovnim modelima; raznolikosti imovine; i tehnološkim rizicima u uvodnim izjavama 113. – 122. – podnesak društva NNBG o stopi povrata, 10. rujna |
| Potreban kapital za nepredviđene troškove | Ne postoji |

Regulator

Ofwat

Ofgem

CC

Ofgem

CC

CAA

ORR

Rješenje

PR14 (nije završno) (7)

WPD 14 (8)

NIE 2014. Završno (9)

RIIO T1 2012. (NGET) (10)

Bristol W 2010. (11)

HAL 2014. Završno (12)

NR 2013. (13)

Financijska poluga

62,50 %

65 %

45 %

60 %

60 %

60 %

62,50 %

Stvarni trošak duga (prije oporezivanja)

2,8 %

2,6 %

3,1 %

2,9 %

3,9 %

3,2 %

3,0 %

Stvarni trošak vlasničkog kapitala (nakon oporezivanja)

5,7 %

6,4 %

5,0 %

7,0 %

6,6 %

6,8 %

6,5 %

Stvaran vanilla WACC

3,8 %

3,9 %

4,1 %

4,6 %

5,0 %

4,7 %

4,3 %

Inflacija

3,5 %

3,5 %

3,5 %

3,5 %

3,5 %

3,5 %

3,5 %

Nominalni trošak duga (prije oporezivanja)

6,2 %

6,1 %

6,6 %

6,4 %

7,4 %

6,7 %

6,5 %

Nominalni trošak vlasničkog kapitala (nakon oporezivanja)
   (14)

9,2 %

9,9 %

8,5 %

10,5 %

10,1 %

10,3 %

10,0 %

Nominalni vanilla WACC

7,3 %

7,4 %

7,6 %

8,1 %

8,5 %

8,2 %

7,8 %

Predviđanje povrata od vlasničkog kapitala (ex-ante)

c14 % (15)

Razdoblje ulaganja (16) – Duljina kontrole cijene

5

8

3

8

5

5

5

Opseg ulaganja: Regulatorna imovinska vrijednost (RAV) (17)
   (18)
   (19)

70 milijuna – 11,7 milijardi (20) (procijenjene vrijednosti za 2014. – 2015.)

5,9 milijardi (2014.) (21)

c 950 milijuna GBP (predviđanje kroz kontrolu cijena) (22)

2,2 milijarde – 14,8 milijardi (predviđanje regulatorne imovinske vrijednosti društava kroz kontrolu cijena) (23)

0,39 milijardi (2013.) (24)

14,9 milijardi (25)

45 milijardi (2013.) (26)

Stupanj zaštite prihoda

Viši od elektrane HPC – vidjeti odgovor na pitanje 2.c – podnesak društva NNBG o stopi povrata, 10. rujna

Stupanj rizika u pogledu izgradnje

Manji od elektrane HPC. Vidjeti detaljnu raspravu u uvodnim izjavama 124. – 131. – podnesak društva NNBG o stopi povrata, 10. rujna

Stupanj rizika u pogledu rada

Manji od elektrane HPC. Vidjeti detaljnu raspravu u uvodnim izjavama 132. – 135. – podnesak društva NNBG o stopi povrata, 10. rujna

Stupanj rizika financiranja

Manji od elektrane HPC. Vidjeti detaljnu raspravu u uvodnim izjavama 136. – 139. – podnesak društva NNBG o stopi povrata, 10. rujna

Ostali rizici

Manji od elektrane HPC. Vidjeti detaljnu raspravu o razlici u temeljnim poslovnim modelima; raznolikosti imovine; i tehnološkim rizicima u uvodnim izjavama 113. – 122. – podnesak društva NNBG o stopi povrata, 10. rujna

Potreban kapital za nepredviđene troškove

Ne postoji

Tablica 15.

Procjene troška kapitala za društva koja su dio industrijske skupine „Komunalne službe (općenito)” u Europskoj uniji

| (%) |
| --- |
| Naziv društva | Država | Trošak kapitala u USD | Trošak duga prije oporezivanja u USD | Trošak duga nakon oporezivanja u USD | Trošak kapitala u USD |
| E.ON SE (DB:EOAN) | Njemačka | 8,25 | 4,04 | 3,19 | 5,78 |
| RWE AG (DB:RWE) | Njemačka | 7,95 | 4,54 | 3,59 | 5,54 |
| Centrica plc (LSE:CNA) | Ujedinjena Kraljevina | 6,99 | 4,44 | 3,11 | 6,04 |
| Veolia Environnement S.A. (ENXTPA:VIE) | Francuska | 11,62 | 5,44 | 4,30 | 6,46 |
| National Grid plc (LSE:NG.) | Ujedinjena Kraljevina | 9,37 | 4,44 | 3,11 | 6,33 |
| Suez Environnement Company SA (ENXTPA:SEV) | Francuska | 9,97 | 4,94 | 3,90 | 6,38 |
| A2A S.p.A. (BIT:A2A) | Italija | 13,72 | 7,44 | 5,88 | 8,68 |
| Hera S.p.A. (BIT:HER) | Italija | 12,65 | 5,94 | 4,69 | 7,94 |
| MVV Energie AG (XTRA:MVV1) | Njemačka | 8,31 | 4,04 | 3,19 | 5,70 |
| ACEA S.p.A. (BIT:ACE) | Italija | 12,15 | 6,44 | 5,09 | 7,68 |
| Iren SpA (BIT:IRE) | Italija | 13,85 | 7,94 | 6,27 | 8,80 |
| Mainova AG (DB:MNV6) | Njemačka | 6,96 | 5,54 | 4,38 | 6,30 |
| Gelsenwasser AG (DB:WWG) | Njemačka | 6,09 | 5,54 | 4,38 | 6,08 |
| Telecom Plus plc (LSE:TEP) | Ujedinjena Kraljevina | 6,45 | 4,94 | 3,46 | 6,44 |
| Compagnie Parisienne de Chauffage Urbain (ENXTPA:CHAU) | Francuska | 7,73 | 4,94 | 3,90 | 6,33 |
| Zespól Elektrocieplowni Wroclawskich KOGENERACJA Spólka Akcyjna (WSE:KGN) | Poljska | 7,44 | 5,39 | 4,26 | 6,94 |
| Fintel Energia Group SpA (BIT:FTL) | Italija | 9,88 | 8,94 | 7,06 | 9,02 |
| REN – Redes Energéticas Nacionais, SGPS, S.A. (ENXTLS:RENE) | Portugal | 19,97 | 7,64 | 6,04 | 10,05 |
| GDF SUEZ S.A. (ENXTPA:GSZ) | Francuska | 8,70 | 4,44 | 3,51 | 5,74 |
| Burgenland Holding Aktiengesellschaft (WBAG:BHD) | Austrija | 6,08 | 5,54 | 4,38 | 6,08 |
| Izvor: http://www.stern.nyu.edu/~adamodar/pc/datasets/Eurocompfirm.xls (preuzeto 14. lipnja 2014.)

  (Predstavljeni WACC-ovi nominalne su vrijednosti (u jedinicama USD i uz uporabu nerizične stope USD-a = 3,04 %) i nakon oporezivanja. Razne definicije koje upotrebljava Damodaran dostupne su na: http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/New_Home_Page/datafile/variable.htm) |

(%)

Naziv društva

Država

Trošak kapitala u USD

Trošak duga prije oporezivanja u USD

Trošak duga nakon oporezivanja u USD

Trošak kapitala u USD

E.ON SE (DB:EOAN)

Njemačka

8,25

4,04

3,19

5,78

RWE AG (DB:RWE)

Njemačka

7,95

4,54

3,59

5,54

Centrica plc (LSE:CNA)

Ujedinjena Kraljevina

6,99

4,44

3,11

6,04

Veolia Environnement S.A. (ENXTPA:VIE)

Francuska

11,62

5,44

4,30

6,46

National Grid plc (LSE:NG.)

Ujedinjena Kraljevina

9,37

4,44

3,11

6,33

Suez Environnement Company SA (ENXTPA:SEV)

Francuska

9,97

4,94

3,90

6,38

A2A S.p.A. (BIT:A2A)

Italija

13,72

7,44

5,88

8,68

Hera S.p.A. (BIT:HER)

Italija

12,65

5,94

4,69

7,94

MVV Energie AG (XTRA:MVV1)

Njemačka

8,31

4,04

3,19

5,70

ACEA S.p.A. (BIT:ACE)

Italija

12,15

6,44

5,09

7,68

Iren SpA (BIT:IRE)

Italija

13,85

7,94

6,27

8,80

Mainova AG (DB:MNV6)

Njemačka

6,96

5,54

4,38

6,30

Gelsenwasser AG (DB:WWG)

Njemačka

6,09

5,54

4,38

6,08

Telecom Plus plc (LSE:TEP)

Ujedinjena Kraljevina

6,45

4,94

3,46

6,44

Compagnie Parisienne de Chauffage Urbain (ENXTPA:CHAU)

Francuska

7,73

4,94

3,90

6,33

Zespól Elektrocieplowni Wroclawskich KOGENERACJA Spólka Akcyjna (WSE:KGN)

Poljska

7,44

5,39

4,26

6,94

Fintel Energia Group SpA (BIT:FTL)

Italija

9,88

8,94

7,06

9,02

REN – Redes Energéticas Nacionais, SGPS, S.A. (ENXTLS:RENE)

Portugal

19,97

7,64

6,04

10,05

GDF SUEZ S.A. (ENXTPA:GSZ)

Francuska

8,70

4,44

3,51

5,74

Burgenland Holding Aktiengesellschaft (WBAG:BHD)

Austrija

6,08

5,54

4,38

6,08

Izvor: http://www.stern.nyu.edu/~adamodar/pc/datasets/Eurocompfirm.xls (preuzeto 14. lipnja 2014.)

(Predstavljeni WACC-ovi nominalne su vrijednosti (u jedinicama USD i uz uporabu nerizične stope USD-a = 3,04 %) i nakon oporezivanja. Razne definicije koje upotrebljava Damodaran dostupne su na: http://pages.stern.nyu.edu/~adamodar/New_Home_Page/datafile/variable.htm)

---

(1)  Završni prijedlozi za nacionalnu mrežu distribucije električne energije i nacionalnu plinsku mrežu.

(2)  Ofwat Buduće naknade za vodu i kanalizaciju 2010. – 2015.: Završno utvrđivanje.

(3)  Ofwat: Uspostava kontrola cijena za 2015. – 2020. – smjernice za rizike i nagrade.

Izvor: Prezentacija društva EDF Energy za službenike Komisije od 15. srpnja 2014., slajd „Usporedba elektrane HPC s komunalnim službama kojima upravlja Ujedinjena Kraljevina” (Comparison of HPC with UK regulated utilities).

(4)  U okviru natječaja za ugovore nezavisnih proizvođača vode i električne energije (IWPP) u Abu Dhabiju, koji uključuju 20-godišnji ugovor o kupnji vode/električne energije po fiksnim cijenama s indeksacijom inflacije, „nominalna unutarnja stopa povrata od vlasničkog kapitala ne smije biti manja od 13 %”. Ti će projekti obično uključivati izgradnju tehnički razvijenih proizvodnih mogućnosti CCGT-a uz paušalni iznos, EPC ugovor s datumom predaje prema načelu „ključ u ruke” i odredbe plaćanja naknade ulagačima za sva kašnjenja i odstupanja od uvjeta ugovora. Vidjeti dokument Independent water and power producers, Abu Dhabi Regulation & Supervision Bureau, http://rsb.gov.ae/assets/documents/231/infoiwpp.pdf. (Izvor: podnesak Ujedinjene Kraljevine)

(5)  http://www.gdfsuez.com/wp-content/uploads/2012/07/GDF-SUEZ-at-a-glance-060712-final.pdf Slajd 8

(6)  Dok je u podnesku Ujedinjene Kraljevine navedeno 9 – 15 % nominalnih stopa povrata nakon oporezivanja iz izvora iz točke 2., Komisija napominje da se time zanemaruju „regulirani i koncesijski” projekti navedeni u tom izvoru. Komisija zaključuje iz točke 2. da je naznačeno da regulirane i koncesijske aktivnosti društva GDF-Suez ostvaruju otprilike 5 – 13 % povrata projekta nominalne vrijednosti nakon oporezivanja, uz najvjerojatniji raspon ispod 10 %.

(7)  http://www.ofwat.gov.uk/pricereview/pr14/gud_tec20140127riskreward.pdf

(8)  https://www.ofgem.gov.uk/ofgem-publications/86375/fast-trackdecisionletter.pdf

(9)  https://assets.digital.cabinet-office.gov.uk/media/535a5768ed915d0fdb000003/NIE_Final_determination.pdf. Komisija napominje da iako su u tablici 13.10. navedenog dokumenta naznačena „niska” i „visoka” procjena za prijavljene financijske pokazatelje, čini se da se podnesak Ujedinjene Kreljevine temelji samo na „visokim” procjenama.

(10)  https://www.ofgem.gov.uk/publications-and-updates/riio-t1-final-proposals-national-grid-electricity-transmission-and-national-grid-gas-–-overview

(11)  Izvor nije naveden u podnesku.

(12)  http://www.caa.co.uk/docs/33/CAP%201140.pdf

(13)  http://orr.gov.uk/data/assets/pdf_file/0011/452/pr13-final-determination.pdf

(14)  Nominalne vrijednosti izračunate su na temelju aritmetičkog pristupa. Geometrijskim pristupom dodalo bi se 0,1 – 0,2 posto nominalnom trošku vlasničkog kapitala i procjenama nominalnog vanilla WACC-a.

(15)  Credit Suisse: nacionalna mreža – više nije riječ o odnosu rasta i vrijednosti, stanje mirovanja, 29. svibnja 2014. Credit Suisse: SSE – potrebno je riješiti pitanje rizika u pogledu referenduma, 15. kolovoza 2014.; Macquarie: nacionalna mreža – troškovi kvalitete, no bolje mogućnosti drugdje, 24. ožujka 2014.

(16)  U okviru podneska tumačena je duljina razdoblja ulaganja, kao i duljina razdoblja kontrole cijene. Međutim, u podnesku je napomenuto da trajanja imovine ulaganja reguliranih društava često obuhvaćaju razdoblja višestruke kontrole cijene s obzirom na to da su „trajanja od koristi” do 60 godina.

(17)  Vrijednost koju je regulator pripisao kapitalu iskorištenome u poslovanju stjecatelja licencije.

(18)  Ako su izvorne regulatorne imovinske vrijednosti navedene u smislu povijesnih cijena, konvertirane su u sadašnje cijene pomoću indeksa ONS RPI (osim ako nije drugačije navedeno).

(19)  Napominjemo da je izdatak ulaganja reguliranih društva u raznolikim višestrukim projektima koji obično čine samo mali dio njegove regulatorne imovinske vrijednosti.

(20)  http://ofwat.gov.uk/regulating/prs_web_rcvupdates

(21)  http://www.westernpower.co.uk/docs/About-us/financial-information/2014/Annual-reports-and-financial-statements/Financial-performance-for-website-Mar-14.aspx

(22)  http://www.uregni.gov.uk/uploads/publications/RP5_Main_Paper_22-10-12_FINAL.pdf, stranica 100.

(23)  Ovo je predviđanje Ofgema za regulatornu imovinsku vrijednost na kraju razdoblja kontrole cijene. Treba imati na umu da je na početku razdoblja kontrole cijena SHETL imao procijenjenu regulatornu imovinsku vrijednost od 0,7 milijardi (u odnosu na koju se predviđa povećanje na 3,6 milijardi do 2020. – 2021.): https://www.ofgem.gov.uk/ofgem-publications/53747/sptshetlfpsupport.pdf (stranice 36. i 37.) i https://www.ofgem.gov.uk/ofgem-publications/53602/4riiot1fpfinancedec12.pdf (stranice 8. i 9.)

(24)  http://www.bristolwater.co.uk/wp/wp-content/uploads/2013/04/Annual-Report-2013.pdf str. 27.

(25)  http://www.heathrowairport.com/static/HeathrowAboutUs/Downloads/PDF/Development_of_Regulatory_Asset_Base_30-Jun-2014.pdf

(26)  http://www.networkrail.co.uk/browse%20documents/regulatory%20documents/regulatory%20compliance%20and%20reporting/regulatory%20accounts/nril%20regulatory%20financial%20statements%20for%20the%20year%20ended%2031%20march%202013.pdf (str. 331.)

Izvor: na temelju podneska Ujedinjene Kraljevine „Predmet državne potpore SA.34974 Hinkley Point C – Odgovori na pitanja Komisije zaprimljena 16. rujna 2014.” (SA.34974 Hinkley Point C State aid case – Answers to the Commission's questions received 16 September 2014)

---

PRILOG B

KREDITNO JAMSTVO

Tablica 16.

Prikaz referentnih vrijednosti

1.   Recent Limited Recourse Project Finance Bank Loans (Low Carbon Energy)

This table updates the one provided in Annex A of our responses dated 5 September 2014 to show the quantum of the commercial debt tranche distinct from the total debt quantum which, for certain projects, included export credit guaranteed or multilateral debt facilities.

| Project | Financial Close | Amount
  [Commercial Bank Tranche] | Tenor
  (Years) | Commercial Bank Loan Margin (6) | Government Support (7) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemini Offshore Wind | May 2014 | EUR 2 000 m
  [EUR 850 m] | 14 | 300 | SDE renewable subsidy (per MWh) from Dutch government Separate export credit facilities provided by EKF (Denmark), Euler Hermes (Germany) and Delcredere/Ducroire from Belgium |
| London Array Offshore Wind | Oct 2013 | GBP 266 m
  [GBP 266 m] | 13 | 275 | Renewables Obligation subsidy (per MWh) from UK Government Separate export credit facility provided by EKF (Denmark) for initial financing |
| Butendiek Offshore Wind | Feb 2013 | EUR 950 m
  [EUR 230 m] | 8,5 | 300 | Feed-in Tariff subsidy (per KWh) from German government Separate export credit facility provided by EKF (Denmark) |
| Westermost Rough Offshore Wind | Aug 2014 | GBP 370 m
  [GBP 197 m] | 15 | 300 | Renewables Obligation subsidy (per MWh) from UK Government |
| [...] | [...] | EUR 650 m
  [EUR 650 m] | 10 | 175-275 | Finance from commercial banks only |
| Derbyshire Energy from Waste PFI | Aug 2014 | GBP 145 m
  [GBP 145 m] | 25 | 315-320 | Renewables Obligation subsidy (per MWh) from UK Government Local Authority payments for waste recycling |
| MEDIAN | | | | 300 | |
| SWAP SPREAD (8) | | | | + 13 | (To convert from LIBOR margin to Gilt benchmark) |
| ILLIQUIDITY PREMIUM | | | | – 50 | |
| MARKET INDICATION (9) | | | | 263 | |
| Source: Commercial banks; InfraNews; InfraJournal |

Project

Financial Close

Amount

[Commercial Bank Tranche]

Tenor

(Years)

Commercial Bank Loan Margin (6)

Government Support (7)

Gemini Offshore Wind

May 2014

EUR 2 000 m

[EUR 850 m]

14

300

SDE renewable subsidy (per MWh) from Dutch government Separate export credit facilities provided by EKF (Denmark), Euler Hermes (Germany) and Delcredere/Ducroire from Belgium

London Array Offshore Wind

Oct 2013

GBP 266 m

[GBP 266 m]

13

275

Renewables Obligation subsidy (per MWh) from UK Government Separate export credit facility provided by EKF (Denmark) for initial financing

Butendiek Offshore Wind

Feb 2013

EUR 950 m

[EUR 230 m]

8,5

300

Feed-in Tariff subsidy (per KWh) from German government Separate export credit facility provided by EKF (Denmark)

Westermost Rough Offshore Wind

Aug 2014

GBP 370 m

[GBP 197 m]

15

300

Renewables Obligation subsidy (per MWh) from UK Government

[...]

[...]

EUR 650 m

[EUR 650 m]

10

175-275

Finance from commercial banks only

Derbyshire Energy from Waste PFI

Aug 2014

GBP 145 m

[GBP 145 m]

25

315-320

Renewables Obligation subsidy (per MWh) from UK Government Local Authority payments for waste recycling

MEDIAN

300

SWAP SPREAD (8)

- 13

(To convert from LIBOR margin to Gilt benchmark)

ILLIQUIDITY PREMIUM

– 50

MARKET INDICATION (9)

263

Source: Commercial banks; InfraNews; InfraJournal

2.   Corporate Debt (rated BB+) Spreads

| Issuer | Ticker | Coupon | Maturity | Amount | Rating | Tenor
  (years) | Current Spread (bp) | Government Support |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Heathrow Airport | HTHROW | 7,125 % | 01/03/2017 | GBP 325 m | NR/Ba3/BB+ | 3 | 231 | Nil |
| Heathrow Airport | HTHROW | 5,375 % | 01/09/2019 | GBP 275 m | NR/Ba3/BB+ | 5 | 253 | Nil |
| Anglian Water | OSPRAQ | 7,000 % | 31/01/2018 | GBP 350 m | NR/Ba3/BB+ | 3 | 290 | Nil |
| Electricity North-West | NWENET | 5,875 % | 21/06/2021 | GBP 80 m | BB+/NR/NR | 7 | 274 | Nil |
| Yorkshire Water | KEL | 5,750 % | 17/02/2020 | GBP 200 m | BB–/NR/BB+ | 5 | 314 | Nil |
| Enel SpA | ENELIM | 7,75 % | 10/09/2075 | GBP 400 m | BB+/Ba1/BBB– | 61 | 373 | 31,2 % owned by Government Ministry |
| Enel SpA | ENELIM | 6,625 % | 15/09/2076 | GBP 500 m | BB+/Ba1/BBB– | 62 | 367 |
| Telecom Italia | TITIM | 5,875 % | 19/05/2023 | GBP 400 m | BB+/Ba1/BBB– | 9 | 281 | Nil |
| Energias de Portugal | ELEPOR | 8,625 % | 04/01/2024 | GBP 425 m | BB+/Ba1/BBB– | 10 | 256 | Nil |
| MEAN | | | | | | | 293 | |
| ILLIQUIDITY PREMIUM | | | | | | | – 50 | |
| MARKET INDICATION | | | | | | | 243 | |
| Source: Bloomberg as at 21 August 2014 using BGN Source. |

Issuer

Ticker

Coupon

Maturity

Amount

Rating

Tenor

(years)

Current Spread (bp)

Government Support

Heathrow Airport

HTHROW

7,125 %

01/03/2017

GBP 325 m

NR/Ba3/BB+

3

231

Nil

Heathrow Airport

HTHROW

5,375 %

01/09/2019

GBP 275 m

NR/Ba3/BB+

5

253

Nil

Anglian Water

OSPRAQ

7,000 %

31/01/2018

GBP 350 m

NR/Ba3/BB+

3

290

Nil

Electricity North-West

NWENET

5,875 %

21/06/2021

GBP 80 m

BB+/NR/NR

7

274

Nil

Yorkshire Water

KEL

5,750 %

17/02/2020

GBP 200 m

BB–/NR/BB+

5

314

Nil

Enel SpA

ENELIM

7,75 %

10/09/2075

GBP 400 m

BB+/Ba1/BBB–

61

373

31,2 % owned by Government Ministry

Enel SpA

ENELIM

6,625 %

15/09/2076

GBP 500 m

BB+/Ba1/BBB–

62

367

Telecom Italia

TITIM

5,875 %

19/05/2023

GBP 400 m

BB+/Ba1/BBB–

9

281

Nil

Energias de Portugal

ELEPOR

8,625 %

04/01/2024

GBP 425 m

BB+/Ba1/BBB–

10

256

Nil

MEAN

293

ILLIQUIDITY PREMIUM

– 50

MARKET INDICATION

243

Source: Bloomberg as at 21 August 2014 using BGN Source.

3.   iTraxx Europe Crossover Series 21 Constituents Rated BB+/Ba1

| Company | Ticker | Identifier | Rating | Tenor (Years) | CDS Flat Spread |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ArcelorMittal | MT NA | CX375716 | BB+/Ba1 | 10 | 347 |
| EDP Energias de Portugal SA | EDP PL | CEPO1E10 | BB+/Ba1 | 10 | 203 |
| Finmeccanica SpA | FNC IM | CFME1E10 | BB+/Ba1 | 10 | 285 |
| HeidelbergCement AG | HEI GY | CHEI1E10 | NR/Ba1 | 10 | 226 |
| Lafarge SA | LG FP | CLAF1E10 | BB+/Ba1 | 10 | 168 |
| Telecom Italia SpA | TIT IM | CTII1E10 | BB+/Ba1 | 10 | 281 |
| Wendel SA | MF FP | CMWP1E10 | BB+/NR | 10 | 206 |
| MEAN | | | | | 245 |
| Source: Markit; Bloomberg as at 21 August 2014 using CMAN Source. |

Company

Ticker

Identifier

Rating

Tenor (Years)

CDS Flat Spread

ArcelorMittal

MT NA

CX375716

BB+/Ba1

10

347

EDP Energias de Portugal SA

EDP PL

CEPO1E10

BB+/Ba1

10

203

Finmeccanica SpA

FNC IM

CFME1E10

BB+/Ba1

10

285

HeidelbergCement AG

HEI GY

CHEI1E10

NR/Ba1

10

226

Lafarge SA

LG FP

CLAF1E10

BB+/Ba1

10

168

Telecom Italia SpA

TIT IM

CTII1E10

BB+/Ba1

10

281

Wendel SA

MF FP

CMWP1E10

BB+/NR

10

206

MEAN

245

Source: Markit; Bloomberg as at 21 August 2014 using CMAN Source.

Tablica 17.

Simulirana distribucija krivulje prinosa u 10 godina

| | | 1992 - 2013 VAR model simulation | 10 Yr (P) vs. 1992-2013 VAR model simulation |
| --- | --- | --- | --- |
| | [...] | [...] | [...] | | | |
| | Spot in 10 years time | VAR simulation 10 years ahead (June 2024) | VAR simulation 10 years ahead (June 2024) | | | |
| Tenor | 10 Yr (P) | Median | 95 % percentile | Distance from median (ppts) | Distance from 95th percentile (ppts) | 10 Yr (P) + 1,5 ppt probability |
| 1 Yr | 3,47 | 3,80 | 6,20 | – 0,33 | – 2,72 | 19 % |
| 2 Yr | 3,55 | 4,00 | 6,24 | – 0,45 | – 2,69 | 21 % |
| 3 Yr | 3,62 | 4,16 | 6,24 | – 0,54 | – 2,61 | 22 % |
| 4 Yr | 3,70 | 4,31 | 6,20 | – 0,61 | – 2,50 | 21 % |
| 5 Yr | 3,78 | 4,44 | 6,17 | – 0,66 | – 2,39 | 20 % |
| 7 Yr | 3,93 | 4,64 | 6,20 | – 0,71 | – 2,27 | 19 % |
| 9 Yr | 4,09 | 4,76 | 6,19 | – 0,66 | – 2,10 | 15 % |
| 10 Yr | 4,17 | 4,79 | 6,14 | – 0,62 | – 1,97 | 13 % |
| 12 Yr | 4,11 | 4,88 | 6,15 | – 0,77 | – 2,03 | 15 % |
| 15 Yr | 4,07 | 4,97 | 6,09 | – 0,89 | – 2,02 | 17 % |
| 20 Yr | 4,07 | 4,99 | 6,12 | – 0,92 | – 2,05 | 17 % |
| 30 Yr | 3,98 | 4,97 | 6,08 | – 1,00 | – 2,10 | 20 % |
| 50 Yr | 3,91 | 5,01 | 6,04 | – 1,10 | – 2,13 | 24 % |

1992 - 2013 VAR model simulation

10 Yr (P) vs. 1992-2013 VAR model simulation

[...]

[...]

[...]

Spot in 10 years time

VAR simulation 10 years ahead (June 2024)

VAR simulation 10 years ahead (June 2024)

Tenor

10 Yr (P)

Median

95 % percentile

Distance from median (ppts)

Distance from 95th percentile (ppts)

10 Yr (P) + 1,5 ppt probability

1 Yr

3,47

3,80

6,20

– 0,33

– 2,72

19 %

2 Yr

3,55

4,00

6,24

– 0,45

– 2,69

21 %

3 Yr

3,62

4,16

6,24

– 0,54

– 2,61

22 %

4 Yr

3,70

4,31

6,20

– 0,61

– 2,50

21 %

5 Yr

3,78

4,44

6,17

– 0,66

– 2,39

20 %

7 Yr

3,93

4,64

6,20

– 0,71

– 2,27

19 %

9 Yr

4,09

4,76

6,19

– 0,66

– 2,10

15 %

10 Yr

4,17

4,79

6,14

– 0,62

– 1,97

13 %

12 Yr

4,11

4,88

6,15

– 0,77

– 2,03

15 %

15 Yr

4,07

4,97

6,09

– 0,89

– 2,02

17 %

20 Yr

4,07

4,99

6,12

– 0,92

– 2,05

17 %

30 Yr

3,98

4,97

6,08

– 1,00

– 2,10

20 %

50 Yr

3,91

5,01

6,04

– 1,10

– 2,13

24 %

Analiza osjetljivosti IUK-a

[...]

Prinos na državne vrijednosnice Ujedinjene Kraljevine prema dospijeću

Dijagram 1.

Prinos na državne vrijednosnice Ujedinjene Kraljevine na 10, 20 i 30 godina

Struktura marže prinosa USD-a za društva rejtinga BB

Slika 3.

Struktura marže prinosa USD-a za nefinancijska društva rejtinga BB

Napomena: podaci su snimka iz Bloomberga od 21. kolovoza 2014.

---

PRILOG C

OBVEZE KOJE PREDVIĐA UJEDINJENA KRALJEVINA

OBVEZA TRGOVANJA

Definicija

„Društvo EDF Grupe” znači član iste grupe društava kao društvo EDF Energy.

Operativni uvjeti

| [ ].1. | Društvo NNBG i društvo EDF Energy osiguravaju u svakom ugovoru o pružanju tržišnih usluga za prodaju proizvodnje elektrane HPC sklopljenom s bilo kojim društvom EDF Grupe („druga ugovorna strana Ugovora o pružanju usluga”) da, sve dok je bilo koje društvo EDF Grupe dioničar društva NNBG (izravan ili neizravan), druga ugovorna strana Ugovora o pružanju usluga pristaje:






  (A) | bilježiti svako trgovanje radi prodaje predviđene proizvodnje elektrane HPC u posebnoj knjizi društva NNBG; |
| --- | --- | --- |

[ ].1.

Društvo NNBG i društvo EDF Energy osiguravaju u svakom ugovoru o pružanju tržišnih usluga za prodaju proizvodnje elektrane HPC sklopljenom s bilo kojim društvom EDF Grupe („druga ugovorna strana Ugovora o pružanju usluga”) da, sve dok je bilo koje društvo EDF Grupe dioničar društva NNBG (izravan ili neizravan), druga ugovorna strana Ugovora o pružanju usluga pristaje:

(A)

bilježiti svako trgovanje radi prodaje predviđene proizvodnje elektrane HPC u posebnoj knjizi društva NNBG;

| (B) | formulirati cijenu svakog trgovanja radi prodaje predviđene proizvodnje elektrane HPC provedenog s bilo kojim društvom EDF Grupe po tržišnoj cijeni za predmetni proizvod u vrijeme trgovanja; |
| --- | --- |

(B)

formulirati cijenu svakog trgovanja radi prodaje predviđene proizvodnje elektrane HPC provedenog s bilo kojim društvom EDF Grupe po tržišnoj cijeni za predmetni proizvod u vrijeme trgovanja;

| (C) | provesti po tržišnoj cijeni svako bilateralno trgovanje predviđene proizvodnje elektrane HPC s bilo kojim drugim imovinskim portfeljem čiji je vlasnik ili kojim trguje društvo EDF Grupe; i |
| --- | --- |

(C)

provesti po tržišnoj cijeni svako bilateralno trgovanje predviđene proizvodnje elektrane HPC s bilo kojim drugim imovinskim portfeljem čiji je vlasnik ili kojim trguje društvo EDF Grupe; i

| (D) | dostaviti društvu NNBG informacije (uz pristanak društva NNBG da iste informacije dostavi drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku, ministru i Europskoj komisiji) koje bi društvo NNBG moglo iz opravdanih razloga tražiti radi obavješćivanja druge ugovorne strane Ugovora za razliku, ministra i Europske komisije o usklađenosti druge ugovorne strane Ugovora o pružanju usluga s prethodno navedenim točkama (A), (B) i (C). |
| --- | --- |

(D)

dostaviti društvu NNBG informacije (uz pristanak društva NNBG da iste informacije dostavi drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku, ministru i Europskoj komisiji) koje bi društvo NNBG moglo iz opravdanih razloga tražiti radi obavješćivanja druge ugovorne strane Ugovora za razliku, ministra i Europske komisije o usklađenosti druge ugovorne strane Ugovora o pružanju usluga s prethodno navedenim točkama (A), (B) i (C).

| [ ].2. | Društvo NNBG dostavlja, a društvo EDF Energy jamči da društvo NNBG dostavlja, do [ߦ] radnog dana svake kalendarske godine drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku pisano izvješće (uz pristanak da druga ugovorna strana Ugovora za razliku dostavi to pisano izvješće ministru i Europskoj komisiji) o usklađenosti druge ugovorne strane Ugovora o pružanju usluga s točkama (A), (B) i (C) klauzule [ߦ].1 prethodne kalendarske godine. |
| --- | --- |

[ ].2.

Društvo NNBG dostavlja, a društvo EDF Energy jamči da društvo NNBG dostavlja, do [ߦ] radnog dana svake kalendarske godine drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku pisano izvješće (uz pristanak da druga ugovorna strana Ugovora za razliku dostavi to pisano izvješće ministru i Europskoj komisiji) o usklađenosti druge ugovorne strane Ugovora o pružanju usluga s točkama (A), (B) i (C) klauzule [ߦ].1 prethodne kalendarske godine.

MEHANIZAM PODJELE DOBITI OD VLASNIČKOG KAPITALA

1.   Pregled klauzule

| 1.1 | Postojat će dogovor o podjeli dobiti od vlasničkog kapitala koji će se sastojati od dviju različitih komponenata:






  (A) | mehanizma za obuhvaćanje dobiti iz projekta iznad određenih razina kao rezultat projekta koji ostvaruje iznadprosječne rezultate u odnosu na izvorne pretpostavke temeljnog slučaja („mehanizam dobiti projekta”); i |
| --- | --- | --- |

1.1

Postojat će dogovor o podjeli dobiti od vlasničkog kapitala koji će se sastojati od dviju različitih komponenata:

(A)

mehanizma za obuhvaćanje dobiti iz projekta iznad određenih razina kao rezultat projekta koji ostvaruje iznadprosječne rezultate u odnosu na izvorne pretpostavke temeljnog slučaja („mehanizam dobiti projekta”); i

| (B) | mehanizma za obuhvaćanje dobiti iznad određenih razina koja proizlazi iz prodaje vlasničkog kapitala izvornih dioničara („mehanizam prodaje vlasničkog kapitala”). |
| --- | --- |

(B)

mehanizma za obuhvaćanje dobiti iznad određenih razina koja proizlazi iz prodaje vlasničkog kapitala izvornih dioničara („mehanizam prodaje vlasničkog kapitala”).

| 1.2 | Količina dobiti od vlasničkog kapitala podijelit će se s drugom ugovornom stranom Ugovora za razliku i ovisit će o razini ostvarene unutarnje stope povrata vlasničkog kapitala u odgovarajućem trenutku. Sve razine pragova uzet će u obzir trošak osiguranih sredstava vlasničkog kapitala kako je utvrđeno u skladu s modelom:
  HPC IUK model [...] po radnom listu „DECC Output”






  (A) | ako je ostvarena unutarnja stopa povrata vlasničkog kapitala viša od unutarnje stope povrata vlasničkog kapitala u modelu koji uključuje trošak osiguranih sredstava vlasničkog kapitala (11,4 % (nominalna vrijednost) kao u slučaju modela:
  HPC IUK model [...] po radnom listu „DECC Output” kako je dostavljeno Komisiji 19. rujna 2014.), ali je jednaka ili manja od praga u primjeru (B) u nastavku, svaka dobit iznad tog praga unutarnje stope povrata vlasničkog kapitala podijelit će se s drugom ugovornom stranom Ugovora za razliku do 30 %; i |
| --- | --- | --- |

1.2

Količina dobiti od vlasničkog kapitala podijelit će se s drugom ugovornom stranom Ugovora za razliku i ovisit će o razini ostvarene unutarnje stope povrata vlasničkog kapitala u odgovarajućem trenutku. Sve razine pragova uzet će u obzir trošak osiguranih sredstava vlasničkog kapitala kako je utvrđeno u skladu s modelom:

HPC IUK model [...] po radnom listu „DECC Output”

(A)

ako je ostvarena unutarnja stopa povrata vlasničkog kapitala viša od unutarnje stope povrata vlasničkog kapitala u modelu koji uključuje trošak osiguranih sredstava vlasničkog kapitala (11,4 % (nominalna vrijednost) kao u slučaju modela:

HPC IUK model [...] po radnom listu „DECC Output” kako je dostavljeno Komisiji 19. rujna 2014.), ali je jednaka ili manja od praga u primjeru (B) u nastavku, svaka dobit iznad tog praga unutarnje stope povrata vlasničkog kapitala podijelit će se s drugom ugovornom stranom Ugovora za razliku do 30 %; i

| (B) | ako je ostvarena unutarnja stopa povrata vlasničkog kapitala viša i od i. 13,5 % (nominalna vrijednost) i ii. 11,5 % (izraženo u stvarnim uvjetima, no uzimajući u obzir inflaciju CPI-ja), svaka dobit iznad takvog praga podijelit će se s drugom ugovornom stranom Ugovora za razliku do 60 %. |
| --- | --- |

(B)

ako je ostvarena unutarnja stopa povrata vlasničkog kapitala viša i od i. 13,5 % (nominalna vrijednost) i ii. 11,5 % (izraženo u stvarnim uvjetima, no uzimajući u obzir inflaciju CPI-ja), svaka dobit iznad takvog praga podijelit će se s drugom ugovornom stranom Ugovora za razliku do 60 %.

| 1.3 | Između mehanizama neće biti dvostrukog brojenja. |
| --- | --- |

1.3

Između mehanizama neće biti dvostrukog brojenja.

| 1.4 | U nastavku su navedeni detalji o načinu rada mehanizama. Osim toga, postojat će paket klauzula kao znak potpore tim obvezama koje bi mogle uključivati sigurnost. |
| --- | --- |

1.4

U nastavku su navedeni detalji o načinu rada mehanizama. Osim toga, postojat će paket klauzula kao znak potpore tim obvezama koje bi mogle uključivati sigurnost.

2.   Relevantan mehanizam – mehanizam dobiti projekta

| 2.1 | Nastavno na aktivaciju mehanizma dobiti projekta, bude li u bilo kojem razdoblju potreban dodatni iznos vlasničkog kapitala, dodatni iznos vlasničkog kapitala uzet će se u obzir pri izračunu dobiti vlasnika kapitala. |
| --- | --- |

2.1

Nastavno na aktivaciju mehanizma dobiti projekta, bude li u bilo kojem razdoblju potreban dodatni iznos vlasničkog kapitala, dodatni iznos vlasničkog kapitala uzet će se u obzir pri izračunu dobiti vlasnika kapitala.

| 2.2 | Mehanizam dobiti projekta obuhvaća dobit iznad relevantnog praga (kako je prethodno navedeno u točki 1.2.) kao rezultat projekta koji ostvaruje iznadprosječne rezultate u odnosu na izvorne pretpostavke temeljnog slučaja. |
| --- | --- |

2.2

Mehanizam dobiti projekta obuhvaća dobit iznad relevantnog praga (kako je prethodno navedeno u točki 1.2.) kao rezultat projekta koji ostvaruje iznadprosječne rezultate u odnosu na izvorne pretpostavke temeljnog slučaja.

| 2.3 | Da bi se utvrdilo je li u bilo kojem razdoblju ostvaren bilo koji prag, kumulativna, do tog trenutka ostvarena unutarnja stopa povrata vlasničkog kapitala bit će izračunata pomoću financijskog modela kroz vijek trajanja projekta. Izračun podjele dobiti projekta aktivirat će se u istom razdoblju u kojem je ostvaren bilo koji prag. |
| --- | --- |

2.3

Da bi se utvrdilo je li u bilo kojem razdoblju ostvaren bilo koji prag, kumulativna, do tog trenutka ostvarena unutarnja stopa povrata vlasničkog kapitala bit će izračunata pomoću financijskog modela kroz vijek trajanja projekta. Izračun podjele dobiti projekta aktivirat će se u istom razdoblju u kojem je ostvaren bilo koji prag.

| 2.4 | Nakon aktivacije mehanizma dobiti projekta druga ugovorna strana Ugovora za razliku imat će pravo na odgovarajući postotak distribucija vlasnika kapitala u tom razdoblju i svim budućim razdobljima (do ostvarenja sljedećeg praga, a u tom će se slučaju odgovarajući postotak podjele prilagoditi u skladu s time). |
| --- | --- |

2.4

Nakon aktivacije mehanizma dobiti projekta druga ugovorna strana Ugovora za razliku imat će pravo na odgovarajući postotak distribucija vlasnika kapitala u tom razdoblju i svim budućim razdobljima (do ostvarenja sljedećeg praga, a u tom će se slučaju odgovarajući postotak podjele prilagoditi u skladu s time).

| 2.5 | Pravo druge ugovorne strane Ugovora za razliku na dobit vlasnika kapitala bit će važeće tijekom cijelog vijeka trajanja projekta HPC od prve aktivacije mehanizma dobiti projekta. |
| --- | --- |

2.5

Pravo druge ugovorne strane Ugovora za razliku na dobit vlasnika kapitala bit će važeće tijekom cijelog vijeka trajanja projekta HPC od prve aktivacije mehanizma dobiti projekta.

3.   Relevantan mehanizam – mehanizam prodaje vlasničkog kapitala

| 3.1 | Podjela dobiti od vlasničkog kapitala također će biti aktivirana nakon izravne ili neizravne prodaje dionica ili zajmova dioničara (ako je primjenjivo) koju provode izvorni dioničari društva NNBG u bilo kojem trenutku trajanja projekta HPC. Uključeni koraci jesu sljedeći:
  (A)   Korak 1.– za svakog ulagača utvrditi dodatni iznos vlasničkog kapitala za temeljni slučaj i cijenu (prema odgovarajućem financijskom modelu).
  (B)   Korak 2.– nakon prodaje/ustupanja dijela kapitala od bilo kojeg ulagača, utvrditi unutarnju stopu povrata prodaje vlasničkog kapitala koju taj ulagač ostvaruje u odnosu na određenu prodaju/ustupanje dijela kapitala.
  (C)   Korak 3.– unutarnja stopa povrata prodaje vlasničkog kapitala koju ostvari ulagač prodajom dijela kapitala izračunava se uzimajući u obzir stvarnu bruto dobit od prodaje/ustupanja dijela kapitala, stvarne dodatne iznose vlasničkog kapitala razmjerne prodanom/ustupljenom dijelu kapitala i prethodne isplate dividende/kamata na zajam dioničara i glavnice (razmjerne prodanom/ustupljenom dijelu kapitala) tom ulagaču izvan društva NNBG.
  (D)   Korak 4.– ako je unutarnja stopa povrata prodaje vlasničkog kapitala iznad bilo kojeg od pragova iz prethodne točke 1.2., podjela dobiti od vlasničkog kapitala izračunan će se kako slijedi.
  (E)   Korak 5.– izračunati teoretski iznos novca koji bi ostvario dioničar za istu prodaju vlasničkog kapitala koja bi, u slučaju korištenja za izračun unutarnje stope povrata vlasničkog kapitala kao u prethodno navedenom koraku 3., rezultirala ostvarenom unutarnjom stopom povrata prodaje vlasničkog kapitala jednakom relevantnom pragu.
  (F)   Korak 6.– Pozitivna razlika (ako postoji) između iznosa dobiti stvarne prodaje iz prethodno navedenog koraka 3. i iznos dobiti teoretske prodaje vlasničkog kapitala izračunatog u prethodno navedenom koraku 5. višak je dobiti vlasničkog kapitala koju dijele dioničari društva NNBG i druga ugovorna strana Ugovora za razliku. |
| --- | --- |

3.1

Podjela dobiti od vlasničkog kapitala također će biti aktivirana nakon izravne ili neizravne prodaje dionica ili zajmova dioničara (ako je primjenjivo) koju provode izvorni dioničari društva NNBG u bilo kojem trenutku trajanja projekta HPC. Uključeni koraci jesu sljedeći:

(A)   Korak 1.– za svakog ulagača utvrditi dodatni iznos vlasničkog kapitala za temeljni slučaj i cijenu (prema odgovarajućem financijskom modelu).

(B)   Korak 2.– nakon prodaje/ustupanja dijela kapitala od bilo kojeg ulagača, utvrditi unutarnju stopu povrata prodaje vlasničkog kapitala koju taj ulagač ostvaruje u odnosu na određenu prodaju/ustupanje dijela kapitala.

(C)   Korak 3.– unutarnja stopa povrata prodaje vlasničkog kapitala koju ostvari ulagač prodajom dijela kapitala izračunava se uzimajući u obzir stvarnu bruto dobit od prodaje/ustupanja dijela kapitala, stvarne dodatne iznose vlasničkog kapitala razmjerne prodanom/ustupljenom dijelu kapitala i prethodne isplate dividende/kamata na zajam dioničara i glavnice (razmjerne prodanom/ustupljenom dijelu kapitala) tom ulagaču izvan društva NNBG.

(D)   Korak 4.– ako je unutarnja stopa povrata prodaje vlasničkog kapitala iznad bilo kojeg od pragova iz prethodne točke 1.2., podjela dobiti od vlasničkog kapitala izračunan će se kako slijedi.

(E)   Korak 5.– izračunati teoretski iznos novca koji bi ostvario dioničar za istu prodaju vlasničkog kapitala koja bi, u slučaju korištenja za izračun unutarnje stope povrata vlasničkog kapitala kao u prethodno navedenom koraku 3., rezultirala ostvarenom unutarnjom stopom povrata prodaje vlasničkog kapitala jednakom relevantnom pragu.

(F)   Korak 6.– Pozitivna razlika (ako postoji) između iznosa dobiti stvarne prodaje iz prethodno navedenog koraka 3. i iznos dobiti teoretske prodaje vlasničkog kapitala izračunatog u prethodno navedenom koraku 5. višak je dobiti vlasničkog kapitala koju dijele dioničari društva NNBG i druga ugovorna strana Ugovora za razliku.

| 3.2 | Prethodno navedeni izračuni provode se za svaku prodaju/ustupanje vlasničkog kapitala neovisno o bilo kojoj prethodnoj prodaji/ustupanju vlasničkog kapitala bez obzira na to jesu li prethodne prodaje/ustupanja vlasničkog kapitala rezultirali podjelom dobiti drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku. |
| --- | --- |

3.2

Prethodno navedeni izračuni provode se za svaku prodaju/ustupanje vlasničkog kapitala neovisno o bilo kojoj prethodnoj prodaji/ustupanju vlasničkog kapitala bez obzira na to jesu li prethodne prodaje/ustupanja vlasničkog kapitala rezultirali podjelom dobiti drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku.

| 3.3 | Prodaje/ustupanja vlasničkog kapitala sekundardnih ulagača (odnosno onih koji su kupili/stekli vlasnički kapital preko neovisne treće strane od izvornih ulagača u vlasnički kapital) bit će izuzeti od ovog mehanizma ako ti sekundarni ulagači naknadno prodaju/ustupe taj vlasnički kapital („sekundarni vlasnički kapital”). |
| --- | --- |

3.3

Prodaje/ustupanja vlasničkog kapitala sekundardnih ulagača (odnosno onih koji su kupili/stekli vlasnički kapital preko neovisne treće strane od izvornih ulagača u vlasnički kapital) bit će izuzeti od ovog mehanizma ako ti sekundarni ulagači naknadno prodaju/ustupe taj vlasnički kapital („sekundarni vlasnički kapital”).

4.   Odredbe koje podupiru mehanizme podjele dobiti od vlasničkog kapitala

| 4.1 | Odredbe sprečavanja izbjegavanja plaćanja poreza jamčit će da transakcije ne budu namijenjene za ometanje namjere mehanizama dobiti projekta ili mehanizma prodaje vlasničkog kapitala. |
| --- | --- |

4.1

Odredbe sprečavanja izbjegavanja plaćanja poreza jamčit će da transakcije ne budu namijenjene za ometanje namjere mehanizama dobiti projekta ili mehanizma prodaje vlasničkog kapitala.

| 4.2 | Da bi se poduprli mehanizmi podjele dobiti od vlasničkog kapitala, odredbe će biti sastavljene kako bi se osigurale isplate drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku u okolnostima u kojima postoji kršenje mehanizma dobiti projekta ili mehanizma prodaje vlasničkog kapitala ili ako postoji kršenje obveza sprečavanja izbjegavanja plaćanja poreza. |
| --- | --- |

4.2

Da bi se poduprli mehanizmi podjele dobiti od vlasničkog kapitala, odredbe će biti sastavljene kako bi se osigurale isplate drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku u okolnostima u kojima postoji kršenje mehanizma dobiti projekta ili mehanizma prodaje vlasničkog kapitala ili ako postoji kršenje obveza sprečavanja izbjegavanja plaćanja poreza.

5.   Sporovi

Svi sporovi koji se odnose na mehanizam podjele dobiti od vlasničkog kapitala bit će riješeni u skladu sa sličnim procesom rješavanja sporova kako je utvrđeno Ugovorom o elektrani HPC.

MEHANIZAM PODJELE DOBITI OD IZGRADNJE

1.   Pregled klauzule

| 1.1 | Mehanizam podjele dobiti od izgradnje namijenjen je za podjelu ušteda, provodi se smanjenjem izvršne cijene, pri čemu je trošak izgradnje manji od troška predviđenoga u dogovorenom financijskom modelu za projekt elektrane HPC. Ovaj će mehanizam biti jednosmjeran, bez povećanja izvršne cijene ako troškovi izgradnje budu veći od predviđenih. |
| --- | --- |

1.1

Mehanizam podjele dobiti od izgradnje namijenjen je za podjelu ušteda, provodi se smanjenjem izvršne cijene, pri čemu je trošak izgradnje manji od troška predviđenoga u dogovorenom financijskom modelu za projekt elektrane HPC. Ovaj će mehanizam biti jednosmjeran, bez povećanja izvršne cijene ako troškovi izgradnje budu veći od predviđenih.

| 1.2 | Prvotni izračun podjele dobiti izvršit će se na onaj od sljedećih datuma koji prvi nastupa: i. datum šest mjeseci nakon datuma početka rada drugog reaktora; ii. desetu godišnjicu početka rada prvog reaktora; i iii. datum (ako postoji) nakon datuma početka rada prvog reaktora kada strane dogovore da drugi reaktor neće započeti s radom. Završni izračun podjele dobiti izvršit će se na šestu godišnjicu datuma prvotnog izračuna podjele dobiti (ili ranije ako svi zahtjevi povezani s izgradnjom budu riješeni do tog datuma). |
| --- | --- |

1.2

Prvotni izračun podjele dobiti izvršit će se na onaj od sljedećih datuma koji prvi nastupa: i. datum šest mjeseci nakon datuma početka rada drugog reaktora; ii. desetu godišnjicu početka rada prvog reaktora; i iii. datum (ako postoji) nakon datuma početka rada prvog reaktora kada strane dogovore da drugi reaktor neće započeti s radom. Završni izračun podjele dobiti izvršit će se na šestu godišnjicu datuma prvotnog izračuna podjele dobiti (ili ranije ako svi zahtjevi povezani s izgradnjom budu riješeni do tog datuma).

| 1.3 | U nastavku smo naveli detalje o načinu rada mehanizama. |
| --- | --- |

1.3

U nastavku smo naveli detalje o načinu rada mehanizama.

2.   Relevantan mehanizam

| 2.1 | Društvo NNBG dostavit će drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku pisano izvješće, ne ranije od utvrđenog razdoblja prije datuma početnog usklađivanja i datuma završnog usklađivanja. |
| --- | --- |

2.1

Društvo NNBG dostavit će drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku pisano izvješće, ne ranije od utvrđenog razdoblja prije datuma početnog usklađivanja i datuma završnog usklađivanja.

| 2.2 | Svako izvješće:






  2.2.1 | sadržava, u razumnoj količini:






  (a) | ukupni iznos troškova izgradnje do datuma izvješća, izražen u funtama; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2

Svako izvješće:

2.2.1

sadržava, u razumnoj količini:

(a)

ukupni iznos troškova izgradnje do datuma izvješća, izražen u funtama;

| (b) | ukupni iznos troškova izgradnje za koje je opravdano predviđeno da će ih snositi i podmiriti društvo NNBG ili koji će pripasti društvu NNBG, izražen u funtama, pod uvjetom da su takvi troškovi izgradnje ograničeni na troškove izgradnje koje bi iz opravdanih razloga i na pravilan način snosilo i podmirilo društvo NNBG ili koji bi pripali društvu NNBG kako bi se ispunili regulatorni zahtjevi bez snošenja prekomjernih troškova ili izdataka; |
| --- | --- |

(b)

ukupni iznos troškova izgradnje za koje je opravdano predviđeno da će ih snositi i podmiriti društvo NNBG ili koji će pripasti društvu NNBG, izražen u funtama, pod uvjetom da su takvi troškovi izgradnje ograničeni na troškove izgradnje koje bi iz opravdanih razloga i na pravilan način snosilo i podmirilo društvo NNBG ili koji bi pripali društvu NNBG kako bi se ispunili regulatorni zahtjevi bez snošenja prekomjernih troškova ili izdataka;

| (c) | stvarni planovi izgradnje društva NNBG; i |
| --- | --- |

(c)

stvarni planovi izgradnje društva NNBG; i

| (d) | predviđeni planovi izgradnje društva NNBG za svako razdoblje nakon datuma relevantnog izvješća; |
| --- | --- |

(d)

predviđeni planovi izgradnje društva NNBG za svako razdoblje nakon datuma relevantnog izvješća;

| 2.2.2 | sadržava u razumnoj količini dokaze o koracima poduzetima da bi se osiguralo da su svi predviđeni troškovi izgradnje koje će snositi i podmiriti društvo NNBG ili koji će pripasti društvu NNBG nakon datuma izvješća društvu ograničeni na one troškove izgradnje koje bi iz opravdanih razloga i na pravilan način snosilo i podmirilo društvo NNBG ili koji bi pripali društvu NNBG kako bi se ispunili regulatorni zahtjevi bez snošenja prekomjernih troškova ili izdataka; |
| --- | --- |

2.2.2

sadržava u razumnoj količini dokaze o koracima poduzetima da bi se osiguralo da su svi predviđeni troškovi izgradnje koje će snositi i podmiriti društvo NNBG ili koji će pripasti društvu NNBG nakon datuma izvješća društvu ograničeni na one troškove izgradnje koje bi iz opravdanih razloga i na pravilan način snosilo i podmirilo društvo NNBG ili koji bi pripali društvu NNBG kako bi se ispunili regulatorni zahtjevi bez snošenja prekomjernih troškova ili izdataka;

| 2.2.3 | ako izvješće, ili bilo koji njegov dio, priprema ili mu u pripremi pomaže jedna ili više trećih strana, izvješće uključuje detalje o tim trećim osobama i kopije svih izvješća koja su pripremile te treće osobe; i |
| --- | --- |

2.2.3

ako izvješće, ili bilo koji njegov dio, priprema ili mu u pripremi pomaže jedna ili više trećih strana, izvješće uključuje detalje o tim trećim osobama i kopije svih izvješća koja su pripremile te treće osobe; i

| 2.2.4 | posljedičnu prilagodbu (ako je potrebno) izvršne cijene. |
| --- | --- |

2.2.4

posljedičnu prilagodbu (ako je potrebno) izvršne cijene.

| 2.3 | Izvješće će sadržavati relevantne dodatne informacije i biti upotpunjeno potvrdom direktora kojom se potvrđuju informacije u izvješću. |
| --- | --- |

2.3

Izvješće će sadržavati relevantne dodatne informacije i biti upotpunjeno potvrdom direktora kojom se potvrđuju informacije u izvješću.

| 2.4 | Druga ugovorna strana Ugovora za razliku može zahtijevati dodatne informacije od društva NNBG unutar određenog razdoblja. Ako druga ugovorna strana Ugovora za razliku podnese takav zahtjev, društvo NNBG mora dostaviti navedene dodatne informacije unutar određenog razdoblja od podnošenja zahtjeva. |
| --- | --- |

2.4

Druga ugovorna strana Ugovora za razliku može zahtijevati dodatne informacije od društva NNBG unutar određenog razdoblja. Ako druga ugovorna strana Ugovora za razliku podnese takav zahtjev, društvo NNBG mora dostaviti navedene dodatne informacije unutar određenog razdoblja od podnošenja zahtjeva.

| 2.5 | Druga ugovorna strana Ugovora za razliku obavijestit će društvo NNBG prihvaća li izvješće koje je društvo NNBG dostavilo unutar određenog razdoblja. Ako društvo NNBG i druga ugovorna strana Ugovora za razliku ne mogu postići dogovor, tada obje strane imaju pravo tražiti nezavisnu odluku o predmetnom pitanju. |
| --- | --- |

2.5

Druga ugovorna strana Ugovora za razliku obavijestit će društvo NNBG prihvaća li izvješće koje je društvo NNBG dostavilo unutar određenog razdoblja. Ako društvo NNBG i druga ugovorna strana Ugovora za razliku ne mogu postići dogovor, tada obje strane imaju pravo tražiti nezavisnu odluku o predmetnom pitanju.

| 2.6 | Ako društvo NNBG ne dostavi izvješće drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku, druga ugovorna strana Ugovora za razliku može zatražiti mišljenje nezavisne savjetodavne kuće u vezi s troškovima izgradnje i planovima izgradnje, i to će se mišljenje uzeti u obzir. |
| --- | --- |

2.6

Ako društvo NNBG ne dostavi izvješće drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku, druga ugovorna strana Ugovora za razliku može zatražiti mišljenje nezavisne savjetodavne kuće u vezi s troškovima izgradnje i planovima izgradnje, i to će se mišljenje uzeti u obzir.

| 2.7 | Društvo NNBG pomoći će drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku i svojim stručnim savjetnicima (uključujući savjetnike o troškovima) u onoj mjeri u kojoj bi druga ugovorna strana Ugovora za razliku mogla opravdano tražiti pomoć za potrebe revidiranja izvješća i provjere troškova izgradnje. |
| --- | --- |

2.7

Društvo NNBG pomoći će drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku i svojim stručnim savjetnicima (uključujući savjetnike o troškovima) u onoj mjeri u kojoj bi druga ugovorna strana Ugovora za razliku mogla opravdano tražiti pomoć za potrebe revidiranja izvješća i provjere troškova izgradnje.

| 2.8 | Financijski model bit će ažuriran u skladu s revidiranim troškovima izgradnje i revidiranim planovima izgradnje, kako je navedeno u izvješću ili u skladu sa savjetima savjetnika o troškovima, i ponovno pokrenut kako bi se odredila revidirana izvršna cijena. Razlikom između izvršnih cijena dobivenih pokretanjem financijskog modela uporabom predviđenih troškova izgradnje i planova izgradnje te ponovnim pokretanjem na temelju revidiranih troškova izgradnje i revidiranih planova izgradnje utvrdit će se iznos dobiti od izgradnje, izražen u GBP/MWh. Druga ugovorna strana Ugovora za razliku imat će pravo uzeti 50 % dobiti od izgradnje dobivene prethodno navedenim postupkom (čiji će se postotak povećati na 75 % u odnosu na bilo koju dobit od izgradnje koja prelazi [...] GBP (nominalna vrijednost)), smanjenjem tada prevladavajuće izvršne cijene za taj iznos. |
| --- | --- |

2.8

Financijski model bit će ažuriran u skladu s revidiranim troškovima izgradnje i revidiranim planovima izgradnje, kako je navedeno u izvješću ili u skladu sa savjetima savjetnika o troškovima, i ponovno pokrenut kako bi se odredila revidirana izvršna cijena. Razlikom između izvršnih cijena dobivenih pokretanjem financijskog modela uporabom predviđenih troškova izgradnje i planova izgradnje te ponovnim pokretanjem na temelju revidiranih troškova izgradnje i revidiranih planova izgradnje utvrdit će se iznos dobiti od izgradnje, izražen u GBP/MWh. Druga ugovorna strana Ugovora za razliku imat će pravo uzeti 50 % dobiti od izgradnje dobivene prethodno navedenim postupkom (čiji će se postotak povećati na 75 % u odnosu na bilo koju dobit od izgradnje koja prelazi [...] GBP (nominalna vrijednost)), smanjenjem tada prevladavajuće izvršne cijene za taj iznos.

| 2.9 | Ako u bilo kojem trenutku tijekom razdoblja između datuma početnog i završnog usklađivanja društvo NNBG utvrdi da se troškovi izgradnje ili planovi izgradnje razlikuju od onih navedenih u ažuriranoj verziji modela i kojima se ostvaruje ušteda u odnosu na troškove izgradnje, društvo NNBG može drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku izvršiti privremena plaćanja u iznosu jednakome cjelini ili dijelu tih dodatnih ušteda koje se odnose na troškove izgradnje. |
| --- | --- |

2.9

Ako u bilo kojem trenutku tijekom razdoblja između datuma početnog i završnog usklađivanja društvo NNBG utvrdi da se troškovi izgradnje ili planovi izgradnje razlikuju od onih navedenih u ažuriranoj verziji modela i kojima se ostvaruje ušteda u odnosu na troškove izgradnje, društvo NNBG može drugoj ugovornoj strani Ugovora za razliku izvršiti privremena plaćanja u iznosu jednakome cjelini ili dijelu tih dodatnih ušteda koje se odnose na troškove izgradnje.

---