# Euroopa Liidu C 156/2015

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 156 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide12. mai 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 156

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide12. mai 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 156/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7599 – Apollo Management / Walz Group) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 156/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7570 – CaixaBank/BPI) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2015/C 156/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7599 – Apollo Management / Walz Group) (
  1
  )

1

1

2015/C 156/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.7570 – CaixaBank/BPI) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2015/C 156/03 | Nõukogu ametisse nimetamiste loetelu jaanuarist aprillini 2015 (sotsiaalvaldkond) | 2 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 156/04 | Euro vahetuskurss | 7 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2015/C 156/03

Nõukogu ametisse nimetamiste loetelu jaanuarist aprillini 2015 (sotsiaalvaldkond)

2

Euroopa Komisjon

2015/C 156/04

Euro vahetuskurss

7

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 156/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7484 – Plastipak/APPE) (
  1
  ) | 8 |
| 2015/C 156/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7584 – International Chemical Investors / INEOS Chlorovinyls Business) (
  1
  ) | 9 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 156/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 10 |
| 2015/C 156/08 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase registreerimistaotluse avaldamine | 19 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2015/C 156/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7484 – Plastipak/APPE) (
  1
  )

1

8

2015/C 156/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.7584 – International Chemical Investors / INEOS Chlorovinyls Business) (
  1
  )

1

9

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2015/C 156/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

10

2015/C 156/08

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase registreerimistaotluse avaldamine

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 12.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 156/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.7599 – Apollo Management / Walz Group)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 156/01)

6. mail 2015 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7599 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lexi veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7599 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 12.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 156/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.7570 – CaixaBank/BPI)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 156/02)

4. mail 2015 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7570 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32015M7570 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 12.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 156/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 156/2

---

Nõukogu ametisse nimetamiste loetelu

jaanuarist aprillini 2015 (sotsiaalvaldkond)

(2015/C 156/03)

| Komitee | Ametiaja lõpp | Avaldamine ELTs | Asendatud isik | Tagasiastumine / ametisse nimetamine | Liige/
  asendusliige | Kategooria | Riik | Ametisse nimetatud isik | Kuuluvus | Nõukogu otsuse kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | Emanuela PROCOLI | Tagasiastumine | Asendusliige | Valitsus | Itaalia | Alessandra PERA | Ministero del lavoro e delle politiche sociali | 17.2.2015 |
| Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | Esther LYNCH | Tagasiastumine | Asendusliige | Ametiühing | Iirimaa | Frank VAUGHAN | Irish Congress of Trade Unions | 17.2.2015 |
| Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | Maja BEJBRO ANDERSEN | Tagasiastumine | Asendusliige | Tööandjad | Taani | Lena SØBY | Dansk Arbejdsgiverforening | 17.2.2015 |
| Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | Karoline KLAKSVIG | Tagasiastumine | Asendusliige | Tööandjad | Taani | Jens SKOVGAARD LAURITSEN | Dansk Arbejdsgiverforening | 17.2.2015 |
| Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | Nerita ŠOT | Tagasiastumine | Asendusliige | Valitsus | Leedu | Gintarė BUŽINSKAITĖ | Ministry of Social Security and Labour | 2.3.2015 |
| Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | Karel PETRŽELKA | Tagasiastumine | Liige | Tööandjad | Tšehhi Vabariik | Jana MALÁ | Czech Association of Energy Sector Employers | 13.3.2015 |
| Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee | 28.2.2016 | C 120, 26.4.2013 | Lena TOCHTERMANN | Tagasiastumine | Liige | Tööandjad | Ühendkuningriik | Lena LEVY | Confederation of British Industry | 20.4.2015 |
| Töötajate vaba liikumise nõuandekomitee | 24.9.2016 | C 338, 27.9.2014 | Patrícia BORGES | Tagasiastumine | Liige | Valitsus | Portugal | Francisco Xavier SOARES DE ALBERGARIA D’AGUIAR | Instituto do Emprego e da Formação Profissional | 2.3.2015 |
| Töötajate vaba liikumise nõuandekomitee | 24.9.2016 | C 338, 27.9.2014 | Ivana GUBEROVIĆ | Tagasiastumine | Liige | Valitsus | Horvaatia | Petar STRIŽAK | Ministry of Labour and Pension System | 9.3.2015 |
| Töötajate vaba liikumise nõuandekomitee | 24.9.2016 | C 338, 27.9.2014 | Marit RAIST | Tagasiastumine | Liige | Valitsus | Eesti | Siiri OTSMANN | Estonian Ministry of Social Affairs | 20.4.2015 |
| Töötajate vaba liikumise nõuandekomitee | 24.9.2016 | C 338, 27.9.2014 | Aleksandra GAVRILOVIĆ | Tagasiastumine | Asendusliige | Valitsus | Horvaatia | Ivana GUBEROVIĆ | Ministry of Labour and Pension System | 9.3.2015 |
| Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise konsultatiivkomitee | 19.10.2015 | C 290, 27.10.2010 | Elizabeth ZIMMERER | Tagasiastumine | Asendusliige | Tööandjad | Austria | Martin SONNTAG | Industriellenvereinigung | 9.3.2015 |
| Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise konsultatiivkomitee | 19.10.2015 | C 290, 27.10.2010 | Evelyn HALLIKA | Tagasiastumine | Liige | Valitsus | Eesti | Leili ZAGLMAYER | Ministry of Social Affairs of Estonia | 20.4.2015 |
| Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise konsultatiivkomitee | 19.10.2015 | C 290, 27.10.2010 | Inga PRONINA | Tagasiastumine | Asendusliige | Valitsus | Eesti | Katerin PEÄRNBERG | Ministry of Social Affairs of Estonia | 20.4.2015 |
| Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise konsultatiivkomitee | 19.10.2015 | C 290, 27.10.2010 | Christiane LABALME | Tagasiastumine | Liige | Prantsusmaa | Valitsus | Séverine SALGADO | Direction de la sécutité sociale | 20.4.2015 |
| Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi haldusnõukogu | 31.5.2016 | C 151, 30.5.2013 | Romina BARTOLO | Tagasiastumine | Liige | Valitsus | Malta | Renee LAIVIERA | National Commission for the Promotion of Equality | 10.2.2015 |
| Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi haldusnõukogu | 31.5.2016 | C 151, 30.5.2013 | Renee LAIVIERA | Tagasiastumine | Asendusliige | Valitsus | Malta | Maria BORG FILLETTI | National Commission for the Promotion of Equality | 10.2.2015 |
| Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi haldusnõukogu | 31.5.2016 | C 151, 30.5.2013 | Monika KSIENIEWICZ | Tagasiastumine | Liige | Valitsus2 | Poola | Sylwia SPUREK | Office of the Government Plenipotentiary for Equal Treatment | 10.2.2015 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu | 30.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Vitor Manuel Vicente COELHO | Tagasiastumine | Asendusliige | Ametiühing | Portugal | Sérgio Alexandrino MONTEIRO DO MONTE | UGT Portugal | 2.3.2015 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu | 30.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Andreas MYLONAS | Tagasiastumine | Liige | Valitsus | Küpros | Marina IOANNOU - HASAPI | Ministry of Labour, Welfare and Social Insurance | 20.4.2015 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu | 30.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Luminiţa VINTILĂ | Tagasiastumine | Asendusliige | Ametiühing | Rumeenia | Cecilia GOSTIN | Confederatia Nationala Sindicala | 20.4.2015 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu | 30.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Valérie DELAHAYE-GUILLOCHEAU | Tagasiastumine | Liige | Valitsus | Prantsusmaa | Olivier TOCHE | Service de la Direction générale du travail | 20.4.2015 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu | 30.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Heidi RØNNE MØLLER | Tagasiastumine | Asendusliige | Ametiühing | Taani | Maria BJERRE | The Danish Confederation of Trade Unions | 20.4.2015 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu | 30.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Karen ROIY | Tagasiastumine | Liige | Tööandjad | Taani | Dorthe ANDERSEN | Confederation of Danish Employers - DA | 20.4.2015 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu | 30.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Ciaran DEVLIN | Tagasiastumine | Liige | Valitsus | Ühendkuningriik | Mansi KONAR | Department for Business, Innovation and Skills
  BIS | 20.4.2015 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatus | 7.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Emanuela PROCOLI | Tagasiastumine | Asendusliige | Valitsus | Itaalia | Alessandra PERA | Ministero del lavoro e delle politiche sociali | 17.2.2015 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatus | 7.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Esther LYNCH | Tagasiastumine | Asendusliige | Ametiühing | Iirimaa | Frank VAUGHAN | Irish Congress of Trade Unions | 17.2.2015 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatus | 7.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Karel PETRŽELKA | Tagasiastumine | Liige | Tööandjad | Tšehhi Vabariik | Jana MALÁ | Czech Association of Energy Sector Employers | 13.3.2015 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatus | 7.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Róbert MEITNER | Tagasiastumine | Liige | Tööandjad | Slovakkia | Silvia SUROVÁ | Association of Chemical and Pharmaceutical Industry of the Slovak Republic | 20.4.2015 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatus | 7.11.2016 | C 358, 7.12.2013 | Lena TOCHTERMANN | Tagasiastumine | Liige | Tööandjad | Ühendkuningriik | Lena LEVY | Confederation of British Industry | 20.4.2015 |

Komitee

Ametiaja lõpp

Avaldamine ELTs

Asendatud isik

Tagasiastumine / ametisse nimetamine

Liige/

asendusliige

Kategooria

Riik

Ametisse nimetatud isik

Kuuluvus

Nõukogu otsuse kuupäev

Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

Emanuela PROCOLI

Tagasiastumine

Asendusliige

Valitsus

Itaalia

Alessandra PERA

Ministero del lavoro e delle politiche sociali

17.2.2015

Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

Esther LYNCH

Tagasiastumine

Asendusliige

Ametiühing

Iirimaa

Frank VAUGHAN

Irish Congress of Trade Unions

17.2.2015

Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

Maja BEJBRO ANDERSEN

Tagasiastumine

Asendusliige

Tööandjad

Taani

Lena SØBY

Dansk Arbejdsgiverforening

17.2.2015

Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

Karoline KLAKSVIG

Tagasiastumine

Asendusliige

Tööandjad

Taani

Jens SKOVGAARD LAURITSEN

Dansk Arbejdsgiverforening

17.2.2015

Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

Nerita ŠOT

Tagasiastumine

Asendusliige

Valitsus

Leedu

Gintarė BUŽINSKAITĖ

Ministry of Social Security and Labour

2.3.2015

Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

Karel PETRŽELKA

Tagasiastumine

Liige

Tööandjad

Tšehhi Vabariik

Jana MALÁ

Czech Association of Energy Sector Employers

13.3.2015

Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee

28.2.2016

C 120, 26.4.2013

Lena TOCHTERMANN

Tagasiastumine

Liige

Tööandjad

Ühendkuningriik

Lena LEVY

Confederation of British Industry

20.4.2015

Töötajate vaba liikumise nõuandekomitee

24.9.2016

C 338, 27.9.2014

Patrícia BORGES

Tagasiastumine

Liige

Valitsus

Portugal

Francisco Xavier SOARES DE ALBERGARIA D’AGUIAR

Instituto do Emprego e da Formação Profissional

2.3.2015

Töötajate vaba liikumise nõuandekomitee

24.9.2016

C 338, 27.9.2014

Ivana GUBEROVIĆ

Tagasiastumine

Liige

Valitsus

Horvaatia

Petar STRIŽAK

Ministry of Labour and Pension System

9.3.2015

Töötajate vaba liikumise nõuandekomitee

24.9.2016

C 338, 27.9.2014

Marit RAIST

Tagasiastumine

Liige

Valitsus

Eesti

Siiri OTSMANN

Estonian Ministry of Social Affairs

20.4.2015

Töötajate vaba liikumise nõuandekomitee

24.9.2016

C 338, 27.9.2014

Aleksandra GAVRILOVIĆ

Tagasiastumine

Asendusliige

Valitsus

Horvaatia

Ivana GUBEROVIĆ

Ministry of Labour and Pension System

9.3.2015

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise konsultatiivkomitee

19.10.2015

C 290, 27.10.2010

Elizabeth ZIMMERER

Tagasiastumine

Asendusliige

Tööandjad

Austria

Martin SONNTAG

Industriellenvereinigung

9.3.2015

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise konsultatiivkomitee

19.10.2015

C 290, 27.10.2010

Evelyn HALLIKA

Tagasiastumine

Liige

Valitsus

Eesti

Leili ZAGLMAYER

Ministry of Social Affairs of Estonia

20.4.2015

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise konsultatiivkomitee

19.10.2015

C 290, 27.10.2010

Inga PRONINA

Tagasiastumine

Asendusliige

Valitsus

Eesti

Katerin PEÄRNBERG

Ministry of Social Affairs of Estonia

20.4.2015

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise konsultatiivkomitee

19.10.2015

C 290, 27.10.2010

Christiane LABALME

Tagasiastumine

Liige

Prantsusmaa

Valitsus

Séverine SALGADO

Direction de la sécutité sociale

20.4.2015

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi haldusnõukogu

31.5.2016

C 151, 30.5.2013

Romina BARTOLO

Tagasiastumine

Liige

Valitsus

Malta

Renee LAIVIERA

National Commission for the Promotion of Equality

10.2.2015

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi haldusnõukogu

31.5.2016

C 151, 30.5.2013

Renee LAIVIERA

Tagasiastumine

Asendusliige

Valitsus

Malta

Maria BORG FILLETTI

National Commission for the Promotion of Equality

10.2.2015

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi haldusnõukogu

31.5.2016

C 151, 30.5.2013

Monika KSIENIEWICZ

Tagasiastumine

Liige

Valitsus2

Poola

Sylwia SPUREK

Office of the Government Plenipotentiary for Equal Treatment

10.2.2015

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu

30.11.2016

C 358, 7.12.2013

Vitor Manuel Vicente COELHO

Tagasiastumine

Asendusliige

Ametiühing

Portugal

Sérgio Alexandrino MONTEIRO DO MONTE

UGT Portugal

2.3.2015

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu

30.11.2016

C 358, 7.12.2013

Andreas MYLONAS

Tagasiastumine

Liige

Valitsus

Küpros

Marina IOANNOU - HASAPI

Ministry of Labour, Welfare and Social Insurance

20.4.2015

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu

30.11.2016

C 358, 7.12.2013

Luminiţa VINTILĂ

Tagasiastumine

Asendusliige

Ametiühing

Rumeenia

Cecilia GOSTIN

Confederatia Nationala Sindicala

20.4.2015

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu

30.11.2016

C 358, 7.12.2013

Valérie DELAHAYE-GUILLOCHEAU

Tagasiastumine

Liige

Valitsus

Prantsusmaa

Olivier TOCHE

Service de la Direction générale du travail

20.4.2015

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu

30.11.2016

C 358, 7.12.2013

Heidi RØNNE MØLLER

Tagasiastumine

Asendusliige

Ametiühing

Taani

Maria BJERRE

The Danish Confederation of Trade Unions

20.4.2015

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu

30.11.2016

C 358, 7.12.2013

Karen ROIY

Tagasiastumine

Liige

Tööandjad

Taani

Dorthe ANDERSEN

Confederation of Danish Employers - DA

20.4.2015

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi nõukogu

30.11.2016

C 358, 7.12.2013

Ciaran DEVLIN

Tagasiastumine

Liige

Valitsus

Ühendkuningriik

Mansi KONAR

Department for Business, Innovation and Skills

BIS

20.4.2015

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatus

7.11.2016

C 358, 7.12.2013

Emanuela PROCOLI

Tagasiastumine

Asendusliige

Valitsus

Itaalia

Alessandra PERA

Ministero del lavoro e delle politiche sociali

17.2.2015

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatus

7.11.2016

C 358, 7.12.2013

Esther LYNCH

Tagasiastumine

Asendusliige

Ametiühing

Iirimaa

Frank VAUGHAN

Irish Congress of Trade Unions

17.2.2015

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatus

7.11.2016

C 358, 7.12.2013

Karel PETRŽELKA

Tagasiastumine

Liige

Tööandjad

Tšehhi Vabariik

Jana MALÁ

Czech Association of Energy Sector Employers

13.3.2015

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatus

7.11.2016

C 358, 7.12.2013

Róbert MEITNER

Tagasiastumine

Liige

Tööandjad

Slovakkia

Silvia SUROVÁ

Association of Chemical and Pharmaceutical Industry of the Slovak Republic

20.4.2015

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri juhatus

7.11.2016

C 358, 7.12.2013

Lena TOCHTERMANN

Tagasiastumine

Liige

Tööandjad

Ühendkuningriik

Lena LEVY

Confederation of British Industry

20.4.2015

---

Euroopa Komisjon

| 12.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 156/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 156/7

---

Euro vahetuskurss (1)

11. mai 2015

(2015/C 156/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1142 |
| JPY | Jaapani jeen | 133,64 |
| DKK | Taani kroon | 7,4628 |
| GBP | Inglise nael | 0,71960 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,2690 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0403 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,4245 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,400 |
| HUF | Ungari forint | 304,40 |
| PLN | Poola zlott | 4,0668 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4509 |
| TRY | Türgi liir | 3,0042 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4117 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3497 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,6381 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5115 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4871 |
| KRW | Korea vonn | 1 219,64 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,3584 |
| CNY | Hiina jüaan | 6,9194 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5620 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 647,30 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,0102 |
| PHP | Filipiini peeso | 49,830 |
| RUB | Vene rubla | 57,3713 |
| THB | Tai baat | 37,521 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,3277 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,9074 |
| INR | India ruupia | 71,1350 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1142

JPY

Jaapani jeen

133,64

DKK

Taani kroon

7,4628

GBP

Inglise nael

0,71960

SEK

Rootsi kroon

9,2690

CHF

Šveitsi frank

1,0403

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,4245

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,400

HUF

Ungari forint

304,40

PLN

Poola zlott

4,0668

RON

Rumeenia leu

4,4509

TRY

Türgi liir

3,0042

AUD

Austraalia dollar

1,4117

CAD

Kanada dollar

1,3497

HKD

Hongkongi dollar

8,6381

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5115

SGD

Singapuri dollar

1,4871

KRW

Korea vonn

1 219,64

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,3584

CNY

Hiina jüaan

6,9194

HRK

Horvaatia kuna

7,5620

IDR

Indoneesia ruupia

14 647,30

MYR

Malaisia ringit

4,0102

PHP

Filipiini peeso

49,830

RUB

Vene rubla

57,3713

THB

Tai baat

37,521

BRL

Brasiilia reaal

3,3277

MXN

Mehhiko peeso

16,9074

INR

India ruupia

71,1350

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 12.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 156/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 156/8

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.7484 – Plastipak/APPE)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 156/05)

| 1. | 4. mail 2015 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Plastipak Holdings, Inc. („Plastipak”, USA), mille üle ettevõtjatel Goldman Sachs Group, Inc. (USA) ja Mr. William C. Young (USA) on valitsev mõju, omandab kontrolli ettevõtja APPE üle ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses aktsiate või osade ja varade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

4. mail 2015 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Plastipak Holdings, Inc. („Plastipak”, USA), mille üle ettevõtjatel Goldman Sachs Group, Inc. (USA) ja Mr. William C. Young (USA) on valitsev mõju, omandab kontrolli ettevõtja APPE üle ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses aktsiate või osade ja varade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   Plastipak: plastvaigu ning plasttoorikute ja -pakendite tootmine ning tarbimisjärgse plastmaterjali ringlussevõtt plasttoormaterjali tootmiseks;
  —   APPE: plasttoorikute ja -pakendite tootmine ning tarbimisjärgse plastmaterjali ringlussevõtt plasttoormaterjali tootmiseks. APPE hõlmab järgmisi äriüksusi: APPE Iberia, S.A.U. (Hispaania), APPE France, S.A.S. (Prantsusmaa), APPE UK Limited (Ühendkuningriik), APPE Deutschland GmbH (Saksamaa) ja APPE Benelux, N.V. (Belgia) ning seotud äriühinguid APPE Polska, Sp.z.o.o. (Poola) ja APPE Nordic AB (Rootsi), kontrolliv osalus ettevõtjates APPE-CCE Recyclage, S.A.S (Prantsusmaa), APPE Maroc (Moroko) ja APPE Turkpack Plastik Ambalaj Malzemeleri San A.S. (Türgi). |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   Plastipak: plastvaigu ning plasttoorikute ja -pakendite tootmine ning tarbimisjärgse plastmaterjali ringlussevõtt plasttoormaterjali tootmiseks;

—   APPE: plasttoorikute ja -pakendite tootmine ning tarbimisjärgse plastmaterjali ringlussevõtt plasttoormaterjali tootmiseks. APPE hõlmab järgmisi äriüksusi: APPE Iberia, S.A.U. (Hispaania), APPE France, S.A.S. (Prantsusmaa), APPE UK Limited (Ühendkuningriik), APPE Deutschland GmbH (Saksamaa) ja APPE Benelux, N.V. (Belgia) ning seotud äriühinguid APPE Polska, Sp.z.o.o. (Poola) ja APPE Nordic AB (Rootsi), kontrolliv osalus ettevõtjates APPE-CCE Recyclage, S.A.S (Prantsusmaa), APPE Maroc (Moroko) ja APPE Turkpack Plastik Ambalaj Malzemeleri San A.S. (Türgi).

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7484 – Plastipak/APPE):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7484 – Plastipak/APPE):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

---

| 12.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 156/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 156/9

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.7584 – International Chemical Investors / INEOS Chlorovinyls Business)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 156/06)

| 1. | 29. aprillil 2015 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja International Chemical Investors Group S.E. („ICIG”, Luksemburg) omandab kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja INEOS Chlorovinyls Business üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

29. aprillil 2015 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja International Chemical Investors Group S.E. („ICIG”, Luksemburg) omandab kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja INEOS Chlorovinyls Business üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   ICIG: eraomandisse kuuluv tööstuslik valdusettevõte, kes tegutseb ülemaailmselt põllumajanduskemikaalide, põhi- ja peenkemikaalide, funktsioonkemikaalide, valmis farmaatsiatoodete ja ravimite toimeainetega;
  —   INEOS Chlorovinyls Business: PVC suspensiooni (S-PVC) ja sellega seonduvate toodete, näiteks kaaliumhüdroksiidi (KOH), kloriini, EDC, VCMi, naatriumhüdroksiidi, soolhappe ja naatriumhüpokloriti tootmine ja tarnimine. Ettevõtjale kuulub kolm S-PVC tehast, mis asuvad Saksamaal (Wilhelmshavenis), Prantsusmaal (Mazingarbes) ja Madalmaades (Beek Geleenis), samuti Belgias (Tessenderlos) ja Ühendkuningriigis (Runcornis) asuvad mitmesugused keemiliste ainete tootmisrajatised PVC tootmise väärtusahela erinevate tasandite jaoks (sh kloriini tootmine) ning INEOSe kaaliumhüdroksiidi (KOH) äri Belgias. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   ICIG: eraomandisse kuuluv tööstuslik valdusettevõte, kes tegutseb ülemaailmselt põllumajanduskemikaalide, põhi- ja peenkemikaalide, funktsioonkemikaalide, valmis farmaatsiatoodete ja ravimite toimeainetega;

—   INEOS Chlorovinyls Business: PVC suspensiooni (S-PVC) ja sellega seonduvate toodete, näiteks kaaliumhüdroksiidi (KOH), kloriini, EDC, VCMi, naatriumhüdroksiidi, soolhappe ja naatriumhüpokloriti tootmine ja tarnimine. Ettevõtjale kuulub kolm S-PVC tehast, mis asuvad Saksamaal (Wilhelmshavenis), Prantsusmaal (Mazingarbes) ja Madalmaades (Beek Geleenis), samuti Belgias (Tessenderlos) ja Ühendkuningriigis (Runcornis) asuvad mitmesugused keemiliste ainete tootmisrajatised PVC tootmise väärtusahela erinevate tasandite jaoks (sh kloriini tootmine) ning INEOSe kaaliumhüdroksiidi (KOH) äri Belgias.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7584 – International Chemical Investors / INEOS Chlorovinyls Business):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7584 – International Chemical Investors / INEOS Chlorovinyls Business):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 12.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 156/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 156/10

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2015/C 156/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga.

„LAGUIOLE”

ELi nr: FR-PDO-0317-01271 – 30.10.2014

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

| Syndicat de défense et de gestion du Fromage de Laguiole |
| --- |
| Route de Chaudes-Aigues |
| 12210 Laguiole |
| PRANTSUSMAA |
| Tel +33 565444751 |
| Faks +33 565444757 |
| E-post: contact@fromagedelaguiole.fr |

Syndicat de défense et de gestion du Fromage de Laguiole

Route de Chaudes-Aigues

12210 Laguiole

PRANTSUSMAA

Tel +33 565444751

Faks +33 565444757

E-post: contact@fromagedelaguiole.fr

Taotlejate rühm koosneb juustu „Laguiole” tootjatest ja töötlejatest ja tal on seega õigus esitada muutmistaotlus.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine (muutmised) hõlmab (hõlmavad)

—

—

—

—

—

—

—

—

4.   Muudatus(t)e liik

—

—

5.   Muudatus(ed)

Osa „Toote kirjeldus”

| — | Varasema registreeritud spetsifikaadiga seotud siseriikliku õigusakti alusel täpsustati, et „Laguiole” on „kuiva koorikuga” juust. Minimaalne kuivaine- ja rasvasisaldus esitati suurema täpsuse huvides protsentide asemel grammides 100 g juustu kohta. |
| --- | --- |

—

Varasema registreeritud spetsifikaadiga seotud siseriikliku õigusakti alusel täpsustati, et „Laguiole” on „kuiva koorikuga” juust. Minimaalne kuivaine- ja rasvasisaldus esitati suurema täpsuse huvides protsentide asemel grammides 100 g juustu kohta.

| — | Teave, mille kohaselt on juust „Laguiole” ligikaudu 40 cm läbimõõdu ja 30–40 cm kõrguse silindri kujuline, asendati täpsustusega, et läbimõõt on 30–40 cm, mis on kooskõlas avaldatud kokkuvõtte osaga „Kirjeldus”. Lisaks määratleti juustu kõrguse ja läbimõõdu suhte vahemikuks 0,8–1, asendades sellega sätte, mille kohaselt kõrgus on läbimõõdust veidi suurem või sellega võrdne. Selle muudatusega võetakse arvesse juustu mõõtmeid laagerdumise lõppedes, samas kui eelmises tootespetsifikaadis arvestati juustu mõõtmeid laagerdumiskeldrisse asetamisel. Juustu kõrgus väheneb veidi laagerdumisprotsessi edenedes (juust tiheneb). Nimetatud nähtust võib põhjendada juustu keskmise laagerdumisaja pikenemisega ja suurenenud talutootmisega, kus juustu suurus varieerub suuremal määral kui meiereides.
  Juustu miinimumkaalu alandamine 25 kg-lt 20-le on paremini kooskõlas vormi minimaalse läbimõõduga (28 cm) ja vastab kõrguse ja läbimõõdu suhtele. Ka talutootmise lisandumine on selgitav tegur, kuna suurus varieerub vastavalt sellele, kui palju piima tootjad juustu valmistamisel kasutavad. |
| --- | --- |

—

Teave, mille kohaselt on juust „Laguiole” ligikaudu 40 cm läbimõõdu ja 30–40 cm kõrguse silindri kujuline, asendati täpsustusega, et läbimõõt on 30–40 cm, mis on kooskõlas avaldatud kokkuvõtte osaga „Kirjeldus”. Lisaks määratleti juustu kõrguse ja läbimõõdu suhte vahemikuks 0,8–1, asendades sellega sätte, mille kohaselt kõrgus on läbimõõdust veidi suurem või sellega võrdne. Selle muudatusega võetakse arvesse juustu mõõtmeid laagerdumise lõppedes, samas kui eelmises tootespetsifikaadis arvestati juustu mõõtmeid laagerdumiskeldrisse asetamisel. Juustu kõrgus väheneb veidi laagerdumisprotsessi edenedes (juust tiheneb). Nimetatud nähtust võib põhjendada juustu keskmise laagerdumisaja pikenemisega ja suurenenud talutootmisega, kus juustu suurus varieerub suuremal määral kui meiereides.

Juustu miinimumkaalu alandamine 25 kg-lt 20-le on paremini kooskõlas vormi minimaalse läbimõõduga (28 cm) ja vastab kõrguse ja läbimõõdu suhtele. Ka talutootmise lisandumine on selgitav tegur, kuna suurus varieerub vastavalt sellele, kui palju piima tootjad juustu valmistamisel kasutavad.

| — | Täpsustati juustumassi värvust: „elevandiluuvalget kuni õlgkollast tooni”. Toon sõltub vastavalt aastaajale vahelduvast toote koostisest. Kooriku minimaalset paksust käsitlev säte jäeti välja, kuna tegemist ei ole toodet eristava tunnusega. Muudeti juustukooriku värvuse kirjeldust („heleoranži” asemel võeti kasutusele „helehall” ja „merevaigupruunile” lisati „graniithall”), et võtta arvesse taludes valminud juuste, mille koorik on tekkinud keldris loomulikul teel. Nimetatud täpsustused on vajalikud, kui tootele tehakse kontrolli käigus organoleptiline läbivaatus. |
| --- | --- |

—

Täpsustati juustumassi värvust: „elevandiluuvalget kuni õlgkollast tooni”. Toon sõltub vastavalt aastaajale vahelduvast toote koostisest. Kooriku minimaalset paksust käsitlev säte jäeti välja, kuna tegemist ei ole toodet eristava tunnusega. Muudeti juustukooriku värvuse kirjeldust („heleoranži” asemel võeti kasutusele „helehall” ja „merevaigupruunile” lisati „graniithall”), et võtta arvesse taludes valminud juuste, mille koorik on tekkinud keldris loomulikul teel. Nimetatud täpsustused on vajalikud, kui tootele tehakse kontrolli käigus organoleptiline läbivaatus.

| — | Lisati juustu organoleptiliste omaduste kirjeldus. See on vajalik, kui tootele tehakse kontrolli käigus organoleptiline läbivaatus. |
| --- | --- |

—

Lisati juustu organoleptiliste omaduste kirjeldus. See on vajalik, kui tootele tehakse kontrolli käigus organoleptiline läbivaatus.

| — | Võeti kasutusele erand kohustusest, mille kohaselt peab igal tükil olema osa koorikust; erandit kohaldatakse eelpakendatuna müüdavate eraldi pakitud tükkide suhtes, mille kaal jääb alla 70 g, kuna toidu valmistamiseks kasutatavate väikeste tükkide puhul on keeruline koorikut säilitada. |
| --- | --- |

—

Võeti kasutusele erand kohustusest, mille kohaselt peab igal tükil olema osa koorikust; erandit kohaldatakse eelpakendatuna müüdavate eraldi pakitud tükkide suhtes, mille kaal jääb alla 70 g, kuna toidu valmistamiseks kasutatavate väikeste tükkide puhul on keeruline koorikut säilitada.

Osa „Päritolutõend”

| — | Täpsustati ettevõtjate deklareerimiskohustust. Eelkõige nähti ette, et tuleb kindlaks teha, kas ettevõtja suudab täita selle päritolunimetuse spetsifikaadi nõudeid, mida ta soovib kasutada. Lisaks peab ettevõtja esitama deklaratsiooni kaitstud päritolunimetuse all turustatavate toodete identifitseerimise ja järelevalve tagamise kohta ning loomade söötmist käsitleva deklaratsiooni. |
| --- | --- |

—

Täpsustati ettevõtjate deklareerimiskohustust. Eelkõige nähti ette, et tuleb kindlaks teha, kas ettevõtja suudab täita selle päritolunimetuse spetsifikaadi nõudeid, mida ta soovib kasutada. Lisaks peab ettevõtja esitama deklaratsiooni kaitstud päritolunimetuse all turustatavate toodete identifitseerimise ja järelevalve tagamise kohta ning loomade söötmist käsitleva deklaratsiooni.

| — | Esitati üksikasjalik teave selle kohta, mida ettevõtjad peavad registreerima. Nimetatud teave on vajalik tootespetsifikaadi nõuete täitmise ja toodete jälgitavuse kontrollimiseks. |
| --- | --- |

—

Esitati üksikasjalik teave selle kohta, mida ettevõtjad peavad registreerima. Nimetatud teave on vajalik tootespetsifikaadi nõuete täitmise ja toodete jälgitavuse kontrollimiseks.

| — | Täpsustati tootekontrolli üksikasju. Täiendavalt täpsustati neid üksikasju päritolunimetuse kontrollikavas, mille on koostanud kontrolliasutus. |
| --- | --- |

—

Täpsustati tootekontrolli üksikasju. Täiendavalt täpsustati neid üksikasju päritolunimetuse kontrollikavas, mille on koostanud kontrolliasutus.

| — | Toote jälgitavuse hõlbustamiseks kehtestati toote kohustuslik identifitseerimine. Anti üksikasjalik teave selle kohta, kuidas identifitseerida juustu identifitseerimistähise ning Laguiole’i härga ja sõna „Laguiole” kujutava pitseri abil. Täpsustati identifitseerimistähiste ja -pitserite jagamise ja äravõtmise eeskirju, et tagada süsteemi tõrgeteta toimimine. |
| --- | --- |

—

Toote jälgitavuse hõlbustamiseks kehtestati toote kohustuslik identifitseerimine. Anti üksikasjalik teave selle kohta, kuidas identifitseerida juustu identifitseerimistähise ning Laguiole’i härga ja sõna „Laguiole” kujutava pitseri abil. Täpsustati identifitseerimistähiste ja -pitserite jagamise ja äravõtmise eeskirju, et tagada süsteemi tõrgeteta toimimine.

Osa „Tootmismeetod”

V.1. Piima tootmine

| — | Juustu „Laguiole” valmistamiseks kasutatava piima saamiseks lisati võimalus kasutada piimakarjas lisaks Prantsuse simmentali ja Aubraci tõugudele ka nende kahe tõendatud põlvnemisega tõu ristamisel saadud lehmi. Taotlejate rühm rakendab parajasti katseprogrammi, millega tehti algust 1990. aastal ja mille eesmärk on tuua Aubraci tõug piimakarjadesse tagasi. Menetlus põhineb embrüote soolisel selekteerimisel ja siirdamisel, lisaks sellele kontrollitakse järglaste võimekust. Samal ajal soovib rühm ristata Prantsuse simmentali ja Aubraci tõuge, et suurendada Aubraci tõu piimaandi, tuues selleks mõõdukalt sisse Prantsuse simmentali tõuomadusi, kuid jätkates siiski puhtatõulise Aubraci piimatootmisharu aretamist. |
| --- | --- |

—

Juustu „Laguiole” valmistamiseks kasutatava piima saamiseks lisati võimalus kasutada piimakarjas lisaks Prantsuse simmentali ja Aubraci tõugudele ka nende kahe tõendatud põlvnemisega tõu ristamisel saadud lehmi. Taotlejate rühm rakendab parajasti katseprogrammi, millega tehti algust 1990. aastal ja mille eesmärk on tuua Aubraci tõug piimakarjadesse tagasi. Menetlus põhineb embrüote soolisel selekteerimisel ja siirdamisel, lisaks sellele kontrollitakse järglaste võimekust. Samal ajal soovib rühm ristata Prantsuse simmentali ja Aubraci tõuge, et suurendada Aubraci tõu piimaandi, tuues selleks mõõdukalt sisse Prantsuse simmentali tõuomadusi, kuid jätkates siiski puhtatõulise Aubraci piimatootmisharu aretamist.

| — | Kontrolli hõlbustamiseks täpsustati piimkarja koosseisu. Tegemist on „lüpsilehmade, kinnislehmade ja üle 8 kuu tiinete mullikatega”. Kari hõlmab seega kõiki põllumajandusettevõtte täiskasvanud lehmi, samuti peatselt poegivaid mullikaid enne nende viimist produktiivloomade karja. |
| --- | --- |

—

Kontrolli hõlbustamiseks täpsustati piimkarja koosseisu. Tegemist on „lüpsilehmade, kinnislehmade ja üle 8 kuu tiinete mullikatega”. Kari hõlmab seega kõiki põllumajandusettevõtte täiskasvanud lehmi, samuti peatselt poegivaid mullikaid enne nende viimist produktiivloomade karja.

| — | Põhisööda ratsioon määratakse kindlaks kogu piimakarja ja mitte ainult lüpsilehmade kohta; see hõlbustab kontrollimist ja tagab, et loomad saavad alates oma esimese tiinuse kaheksandast kuust üksnes tootespetsifikaadiga lubatud sööta. Maisisilo kasutamise keelule lisati rohusilo, pallitud silo või mis tahes muu märjalt konserveeritud sööda kasutamise keeld, et piirata piima rasvasisaldust ja vähendada terviseriske, pidades silmas, et juustud valmistatakse täisrasvasest toorpiimast. Ainus piimakarja söötmiseks lubatud koresööt koosneb rohumaade ja looduslike või püsikarjamaade kohalikust taimestikust, samuti ajutistel rohumaadel kasvatatavatest kõrrelistest ja liblikõielistest söödataimedest.
  Põllumajandusettevõtetele, kus kasvatatakse lisaks piimakarjale viimasest täiesti eraldi ka muud karja, nähti ette võimalus koguda ja anda nimetatud muule karjale märjalt konserveeritud sööta tingimusel, et võetakse kõik vajalikud meetmed, vältimaks ristsaastumist piimakarjale ettenähtud söödaga. Nimetatud täpsustus võimaldab piirata lahtise ja pallitud silo kasutamist üksnes muu kui eespool määratletud piimakarja söödana. |
| --- | --- |

—

Põhisööda ratsioon määratakse kindlaks kogu piimakarja ja mitte ainult lüpsilehmade kohta; see hõlbustab kontrollimist ja tagab, et loomad saavad alates oma esimese tiinuse kaheksandast kuust üksnes tootespetsifikaadiga lubatud sööta. Maisisilo kasutamise keelule lisati rohusilo, pallitud silo või mis tahes muu märjalt konserveeritud sööda kasutamise keeld, et piirata piima rasvasisaldust ja vähendada terviseriske, pidades silmas, et juustud valmistatakse täisrasvasest toorpiimast. Ainus piimakarja söötmiseks lubatud koresööt koosneb rohumaade ja looduslike või püsikarjamaade kohalikust taimestikust, samuti ajutistel rohumaadel kasvatatavatest kõrrelistest ja liblikõielistest söödataimedest.

Põllumajandusettevõtetele, kus kasvatatakse lisaks piimakarjale viimasest täiesti eraldi ka muud karja, nähti ette võimalus koguda ja anda nimetatud muule karjale märjalt konserveeritud sööta tingimusel, et võetakse kõik vajalikud meetmed, vältimaks ristsaastumist piimakarjale ettenähtud söödaga. Nimetatud täpsustus võimaldab piirata lahtise ja pallitud silo kasutamist üksnes muu kui eespool määratletud piimakarja söödana.

| — | Jäeti välja võimalus teha erakordsete ilmastikutingimuste korral ajutine erand põhisööda ratsiooni käsitlevast sättest, kuna see ei ole enam asjakohane. |
| --- | --- |

—

Jäeti välja võimalus teha erakordsete ilmastikutingimuste korral ajutine erand põhisööda ratsiooni käsitlevast sättest, kuna see ei ole enam asjakohane.

| — | Täpsustati karjatamist käsitlevaid sätteid, et hõlbustada selle kontrolli. Karjatamisperioodiga seoses asendati sõna „suvel” sõnadega „kui karjamaadel on rohtu, välja arvatud juhul, kui ilmastikutingimused seda ei võimalda”. Samuti täpsustati, et minimaalne karjatamisperiood on aastane karjatamisperiood kokku ja et tegemist on piimalehmade põhisööda ratsiooniga. Seega „Kui karjamaadel on rohtu, välja arvatud juhul, kui ilmastikutingimused seda ei võimalda, koosneb piimalehmade söödaratsioon peamiselt karjamaade rohust kokku vähemalt 120 päeva jooksul aastas”. Lisati, et „Piimakarja ja karjatamisperioodi kohta ei või lisaks karjamaade rohule antava täiendsööda kogus sel perioodil ületada 3 kg kuivainet päevas piimalehma kohta”, tagamaks, et värske rohi on nimetatud perioodil loomade põhisööt. |
| --- | --- |

—

Täpsustati karjatamist käsitlevaid sätteid, et hõlbustada selle kontrolli. Karjatamisperioodiga seoses asendati sõna „suvel” sõnadega „kui karjamaadel on rohtu, välja arvatud juhul, kui ilmastikutingimused seda ei võimalda”. Samuti täpsustati, et minimaalne karjatamisperiood on aastane karjatamisperiood kokku ja et tegemist on piimalehmade põhisööda ratsiooniga. Seega „Kui karjamaadel on rohtu, välja arvatud juhul, kui ilmastikutingimused seda ei võimalda, koosneb piimalehmade söödaratsioon peamiselt karjamaade rohust kokku vähemalt 120 päeva jooksul aastas”. Lisati, et „Piimakarja ja karjatamisperioodi kohta ei või lisaks karjamaade rohule antava täiendsööda kogus sel perioodil ületada 3 kg kuivainet päevas piimalehma kohta”, tagamaks, et värske rohi on nimetatud perioodil loomade põhisööt.

| — | Lisati täiendsööta käsitlev piirang, mille kohaselt ei tohi põhisöödale lisatav täiendsööt ületada 6 kg päevas lüpsilehma kohta, eesmärgiga soodustada loomade söötmist geograafilisest piirkonnast pärit söödaga. |
| --- | --- |

—

Lisati täiendsööta käsitlev piirang, mille kohaselt ei tohi põhisöödale lisatav täiendsööt ületada 6 kg päevas lüpsilehma kohta, eesmärgiga soodustada loomade söötmist geograafilisest piirkonnast pärit söödaga.

| — | Sööda paremaks haldamiseks, tagamiseks ja kontrollimiseks võeti kasutusele asjakohane nimekiri piimakarja täiendsöödas lubatud toor- ja lisaainetest. |
| --- | --- |

—

Sööda paremaks haldamiseks, tagamiseks ja kontrollimiseks võeti kasutusele asjakohane nimekiri piimakarja täiendsöödas lubatud toor- ja lisaainetest.

| — | Täpsustati, et täiendsööt võib olla osaliselt talutoodang, st et tegemist kohapeal toodetud ja mujalt sisse ostetud koostisainete seguga. Nimetatud täpsustuste eesmärk on hõlbustada kontrolli. |
| --- | --- |

—

Täpsustati, et täiendsööt võib olla osaliselt talutoodang, st et tegemist kohapeal toodetud ja mujalt sisse ostetud koostisainete seguga. Nimetatud täpsustuste eesmärk on hõlbustada kontrolli.

| — | Lisati säte, millega keelatakse GMOde kasutamine loomasöödas ja põllumajandusettevõttes kasvatatavate kultuuride puhul, eesmärgiga tagada loomasööda vastavus traditsioonilistele tootmismeetoditele. |
| --- | --- |

—

Lisati säte, millega keelatakse GMOde kasutamine loomasöödas ja põllumajandusettevõttes kasvatatavate kultuuride puhul, eesmärgiga tagada loomasööda vastavus traditsioonilistele tootmismeetoditele.

| — | Kontrolli lihtsustamiseks täpsustati, et sätet, mille kohaselt ei või põllumajandusettevõtte keskmine piimatoodang lehma kohta ületada 6 000 liitrit aastas, kohaldatakse põllumajandusettevõttes peetavate piimalehmade suhtes ja see hõlmab ettevõttes turustatud või töödeldud piima. |
| --- | --- |

—

Kontrolli lihtsustamiseks täpsustati, et sätet, mille kohaselt ei või põllumajandusettevõtte keskmine piimatoodang lehma kohta ületada 6 000 liitrit aastas, kohaldatakse põllumajandusettevõttes peetavate piimalehmade suhtes ja see hõlmab ettevõttes turustatud või töödeldud piima.

| — | Piima kvaliteedi huvides lisati säte, mille kohaselt on keelatud lüpsta lehmi üks kord päevas. Uuringutest (loomakasvatusinstituut) nähtub, et üks kord päevas lüpsmine tõstab märkimisväärselt piima rakusisaldust. Lisaks tõuseb kontsentreerumise tulemusena valgusisaldus 1,2 grammilt liitri kohta 2 grammile liitri kohta ja rasvasisaldus tõuseb 3 grammilt liitri kohta 4 grammile liitri kohta, mis omakorda kahjustab vastavat suhet ja mõjub seega halvasti toorpiimast toodetavale juustule, nagu „Laguiole”. |
| --- | --- |

—

Piima kvaliteedi huvides lisati säte, mille kohaselt on keelatud lüpsta lehmi üks kord päevas. Uuringutest (loomakasvatusinstituut) nähtub, et üks kord päevas lüpsmine tõstab märkimisväärselt piima rakusisaldust. Lisaks tõuseb kontsentreerumise tulemusena valgusisaldus 1,2 grammilt liitri kohta 2 grammile liitri kohta ja rasvasisaldus tõuseb 3 grammilt liitri kohta 4 grammile liitri kohta, mis omakorda kahjustab vastavat suhet ja mõjub seega halvasti toorpiimast toodetavale juustule, nagu „Laguiole”.

| — | Lisati varasema registreeritud spetsifikaadiga seotud siseriiklikus õigusaktis sisalduvad sätted talu- ja mägikojas (buron) tootmise kohta, et täpsustada nimetatud kahe tootmisviisi eripärasid ja võimaldada nende kontrolli. Talutootmise puhul valmistatakse juust maksimaalselt kahe järjestikuse lüpsi piimast ja hommikuse lüpsi jahutamata piim moodustab kogusest rohkem kui 50 %. Kui juustu toodetakse mägikojas, toimub tootmine juustukojana kasutatavas hoones, mis on ehitatud üle 1 000 m kõrgusel asuvasse rohumaade piirkonda; juustu valmistatakse ainult ühe kõnealuses piirkonnas karjatatava karja piimast, mis on lüpstud rändkarjatuse perioodil (25. maist kuni 13. oktoobrini). |
| --- | --- |

—

Lisati varasema registreeritud spetsifikaadiga seotud siseriiklikus õigusaktis sisalduvad sätted talu- ja mägikojas (buron) tootmise kohta, et täpsustada nimetatud kahe tootmisviisi eripärasid ja võimaldada nende kontrolli. Talutootmise puhul valmistatakse juust maksimaalselt kahe järjestikuse lüpsi piimast ja hommikuse lüpsi jahutamata piim moodustab kogusest rohkem kui 50 %. Kui juustu toodetakse mägikojas, toimub tootmine juustukojana kasutatavas hoones, mis on ehitatud üle 1 000 m kõrgusel asuvasse rohumaade piirkonda; juustu valmistatakse ainult ühe kõnealuses piirkonnas karjatatava karja piimast, mis on lüpstud rändkarjatuse perioodil (25. maist kuni 13. oktoobrini).

V.2. Töötlemine

| — | Varasema registreeritud spetsifikaadiga seotud siseriikliku õigusakti alusel täpsustati, et juustu „Laguiole” valmistatakse piimast, „mille valgu- ja rasvasisaldus ei ole normeeritud” ja et „igasugune füüsiline töötlemine on keelatud”. |
| --- | --- |

—

Varasema registreeritud spetsifikaadiga seotud siseriikliku õigusakti alusel täpsustati, et juustu „Laguiole” valmistatakse piimast, „mille valgu- ja rasvasisaldus ei ole normeeritud” ja et „igasugune füüsiline töötlemine on keelatud”.

| — | Kirjeldati töötlemismahuti eripärasid: tasane põhi, pindala ja kõrguse suhe üle 10 (välja arvatud talutootmise puhul). See hõlbustab kalgendi töötlemist ja selle korralikku nõrutamist mahutis, kus juustu massi enne pressi alla panekut lamedamaks vajutatakse. |
| --- | --- |

—

Kirjeldati töötlemismahuti eripärasid: tasane põhi, pindala ja kõrguse suhe üle 10 (välja arvatud talutootmise puhul). See hõlbustab kalgendi töötlemist ja selle korralikku nõrutamist mahutis, kus juustu massi enne pressi alla panekut lamedamaks vajutatakse.

| — | Varasema registreeritud spetsifikaadiga seotud siseriikliku õigusakti alusel loetleti kalgendamisele järgnevad toimingud, mis on vajalikud juustu valmistamiseks: lõikuriga töötlemine ja lamedamaks vajutamine, esialgne pressimine juustupressis, laagerdamine, purustamine, juustumassi soolamine, soolas laagerdamine, vormi panemine, teine pressimine. Seejärel täpsustati toiminguid järgmises punktis. |
| --- | --- |

—

Varasema registreeritud spetsifikaadiga seotud siseriikliku õigusakti alusel loetleti kalgendamisele järgnevad toimingud, mis on vajalikud juustu valmistamiseks: lõikuriga töötlemine ja lamedamaks vajutamine, esialgne pressimine juustupressis, laagerdamine, purustamine, juustumassi soolamine, soolas laagerdamine, vormi panemine, teine pressimine. Seejärel täpsustati toiminguid järgmises punktis.

| — | Viide kalgendi „purustamisele” asendati viitega (kalgendamisjärgsele) kalgendi tükeldamisele, mis kirjeldab tehtavat toimingut täpsemalt. |
| --- | --- |

—

Viide kalgendi „purustamisele” asendati viitega (kalgendamisjärgsele) kalgendi tükeldamisele, mis kirjeldab tehtavat toimingut täpsemalt.

| — | Viide juustumassi esimeseks laagerdamiseks pressi asetamisele asendati tehtavate toimingute täpsema kirjeldusega: pressimine juustupressis vähemalt ühe tunni jooksul, vähemalt viis ümberpööramist, seejärel laagerdamine ruumis, mille temperatuur jääb esimese kaheksa tunni jooksul vahemikku 18–26 °C ja seejärel 14–26 °C. Nimetatud etappide täpsustamine on oluline juustu nõrutamise ja happesisalduse paremaks reguleerimiseks, et juustu oleks võimalik laagerdada. |
| --- | --- |

—

Viide juustumassi esimeseks laagerdamiseks pressi asetamisele asendati tehtavate toimingute täpsema kirjeldusega: pressimine juustupressis vähemalt ühe tunni jooksul, vähemalt viis ümberpööramist, seejärel laagerdamine ruumis, mille temperatuur jääb esimese kaheksa tunni jooksul vahemikku 18–26 °C ja seejärel 14–26 °C. Nimetatud etappide täpsustamine on oluline juustu nõrutamise ja happesisalduse paremaks reguleerimiseks, et juustu oleks võimalik laagerdada.

| — | Seejärel täpsustati laagerdamisele järgneva purustamise ja juustumassi soolamise toiminguid: juustumass, mille sisetemperatuur peab olema vähemalt 18 °C, purustatakse väikesteks metspähkli suurusteks tükkideks (cossettes), seejärel soolatakse massi vahekorras 18–24 g soola 1 kg juustumassi kohta. Nimetatud etappide täpsustamise eesmärk on tagada juustu ühtlane soolamine ja vältida juustu liiga kiiret jahtumist laagerdumisaja lõpus. |
| --- | --- |

—

Seejärel täpsustati laagerdamisele järgneva purustamise ja juustumassi soolamise toiminguid: juustumass, mille sisetemperatuur peab olema vähemalt 18 °C, purustatakse väikesteks metspähkli suurusteks tükkideks (cossettes), seejärel soolatakse massi vahekorras 18–24 g soola 1 kg juustumassi kohta. Nimetatud etappide täpsustamise eesmärk on tagada juustu ühtlane soolamine ja vältida juustu liiga kiiret jahtumist laagerdumisaja lõpus.

| — | Märgiti, et juustumass asetatakse vormi „pärast vähemalt ühetunnist seismist”, et võimaldada soolal massis ühtlaselt jaotuda. Täpsustati vormide kuju (silindrikujuline) ja nende läbimõõtu: 28–38 cm, mis on kooskõlas toote kirjeldusega. Kirjeldati vormi asetamist: tükeldatud mass asetatakse vormi kihiti ja seda pressitakse lühidalt käsitsi või mehaaniliselt. Nimetatud traditsioonilise meetodiga tagatakse massi ühtlane jaotumine vormis ja massi ühtlane tekstuur, mis aitab vältida aukude teket valmistootesse. |
| --- | --- |

—

Märgiti, et juustumass asetatakse vormi „pärast vähemalt ühetunnist seismist”, et võimaldada soolal massis ühtlaselt jaotuda. Täpsustati vormide kuju (silindrikujuline) ja nende läbimõõtu: 28–38 cm, mis on kooskõlas toote kirjeldusega. Kirjeldati vormi asetamist: tükeldatud mass asetatakse vormi kihiti ja seda pressitakse lühidalt käsitsi või mehaaniliselt. Nimetatud traditsioonilise meetodiga tagatakse massi ühtlane jaotumine vormis ja massi ühtlane tekstuur, mis aitab vältida aukude teket valmistootesse.

| — | Viide „pikaajalisele ja üha suurema survega” pressimisele asendati pressimise täpsema kirjeldusega, et lihtsustada kontrolli: juustud on vertikaalses pressis vähemalt 40 tundi. Märgiti, et pressimise ajal keeratakse juuste neli korda ümber, võimaldades seega vadakul nõrguda ühtlaselt kogu juustu pinnalt. |
| --- | --- |

—

Viide „pikaajalisele ja üha suurema survega” pressimisele asendati pressimise täpsema kirjeldusega, et lihtsustada kontrolli: juustud on vertikaalses pressis vähemalt 40 tundi. Märgiti, et pressimise ajal keeratakse juuste neli korda ümber, võimaldades seega vadakul nõrguda ühtlaselt kogu juustu pinnalt.

V.3. Laagerdamine

| — | Kontrollimise hõlbustamiseks asendati viide „niisketele” keldritele täpse viitega suhtelisele õhuniiskusele, mis peab olema üle 90 %. |
| --- | --- |

—

Kontrollimise hõlbustamiseks asendati viide „niisketele” keldritele täpse viitega suhtelisele õhuniiskusele, mis peab olema üle 90 %.

| — | Varasema registreeritud tootespetsifikaadiga seotud siseriikliku õigusakti alusel täpsustati, et kontrolli lihtsustamiseks loetakse laagerdumisaega alates kalgendamise päevast. Teave, mille kohaselt laagerdumisaeg „ulatub sageli 6–9 kuuni” jäeti välja, kuna see on üksnes indikatiivne. |
| --- | --- |

—

Varasema registreeritud tootespetsifikaadiga seotud siseriikliku õigusakti alusel täpsustati, et kontrolli lihtsustamiseks loetakse laagerdumisaega alates kalgendamise päevast. Teave, mille kohaselt laagerdumisaeg „ulatub sageli 6–9 kuuni” jäeti välja, kuna see on üksnes indikatiivne.

| — | Täpsustati, et juustude korrapärane hõõrumine ja ümberpööramine võimaldavad tekkida koorikul ja seda hooldada. |
| --- | --- |

—

Täpsustati, et juustude korrapärane hõõrumine ja ümberpööramine võimaldavad tekkida koorikul ja seda hooldada.

Osa „Märgistus”

| — | Et viia omavahel kooskõlla tootespetsifikaadi ja avaldatud kokkuvõtte osa „Märgistamise erieeskirjad”, täpsustati päritolunimetuse tähtede suurust: tähesuurus peab moodustama vähemalt kaks kolmandikku märgisel olevate kõige suuremate tähemärkide suurusest. |
| --- | --- |

—

Et viia omavahel kooskõlla tootespetsifikaadi ja avaldatud kokkuvõtte osa „Märgistamise erieeskirjad”, täpsustati päritolunimetuse tähtede suurust: tähesuurus peab moodustama vähemalt kaks kolmandikku märgisel olevate kõige suuremate tähemärkide suurusest.

| — | Välja jäeti kohustus esitada märgisel väljend „appellation d’origine contrôlée” (kontrollitud päritolunimetus), selle asemel on sätestatud kohustus esitada märgisel Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse tähis AOP (KPN); selle muudatuse eesmärk on parandada märgise loetavust ja tekitada KPNiga registreeritud toodete esitlemisel sünergiat. |
| --- | --- |

—

Välja jäeti kohustus esitada märgisel väljend „appellation d’origine contrôlée” (kontrollitud päritolunimetus), selle asemel on sätestatud kohustus esitada märgisel Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse tähis AOP (KPN); selle muudatuse eesmärk on parandada märgise loetavust ja tekitada KPNiga registreeritud toodete esitlemisel sünergiat.

| — | Seoses siseriiklikes õigusaktides tehtud muudatustega tühistati kohustus kasutada INAO logo. |
| --- | --- |

—

Seoses siseriiklikes õigusaktides tehtud muudatustega tühistati kohustus kasutada INAO logo.

| — | Et viia omavahel kooskõlla tootespetsifikaadi ja avaldatud kokkuvõtte osa „Märgistamise erieeskirjad”, tuletati meelde, et sõna „buron” on lubatud kasutada märgisel, reklaamides, arvetel või kaubadokumentidel, kui on täidetud osas „Toote tootmismeetodi kirjeldus” sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

—

Et viia omavahel kooskõlla tootespetsifikaadi ja avaldatud kokkuvõtte osa „Märgistamise erieeskirjad”, tuletati meelde, et sõna „buron” on lubatud kasutada märgisel, reklaamides, arvetel või kaubadokumentidel, kui on täidetud osas „Toote tootmismeetodi kirjeldus” sätestatud tingimused.

| — | Et viia omavahel kooskõlla tootespetsifikaadi ja avaldatud kokkuvõtte osa „Märgistamise erieeskirjad”, tuletati meelde võimalus asendada märgis vahetult juustukoorikule trükitud märkega. Lisaks nimetatud võimalusele täpsustati ka, et märgise võib asendada „valmis trükitud musliinitükikesega, mis kinnitatakse koorikule”; see on märgisest sobivam ja vastupidavam toote käitlemisele teel müügipunktidesse. |
| --- | --- |

—

Et viia omavahel kooskõlla tootespetsifikaadi ja avaldatud kokkuvõtte osa „Märgistamise erieeskirjad”, tuletati meelde võimalus asendada märgis vahetult juustukoorikule trükitud märkega. Lisaks nimetatud võimalusele täpsustati ka, et märgise võib asendada „valmis trükitud musliinitükikesega, mis kinnitatakse koorikule”; see on märgisest sobivam ja vastupidavam toote käitlemisele teel müügipunktidesse.

Muu

| — | Osas „Kontrolliasutus” ajakohastati ametlike kontrolliasutuse nime ja andmeid, et võtta arvesse kontrollikorras toimunud muutusi. |
| --- | --- |

—

Osas „Kontrolliasutus” ajakohastati ametlike kontrolliasutuse nime ja andmeid, et võtta arvesse kontrollikorras toimunud muutusi.

| — | Vastavalt eespool nimetatud päritolunimetuste kontrollimise süsteemi riiklikule reformile lisati tabel, milles on loetletud peamised kontrollitavad omadused ja nende hindamise meetodid. |
| --- | --- |

—

Vastavalt eespool nimetatud päritolunimetuste kontrollimise süsteemi riiklikule reformile lisati tabel, milles on loetletud peamised kontrollitavad omadused ja nende hindamise meetodid.

KOONDDOKUMENT

„LAGUIOLE”

ELi nr: FR-PDO-0317-01271 – 30.10.2014

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Nimetus

„Laguiole”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.3. Juust

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

„Laguiole” on kuiva koorikuga kaetud, pressitud ja kuumutamata silindrikujuline lehmapiimajuust, mis sisaldab pärast täielikku kuivatamist vähemalt 45 g rasva 100 g juustu kohta ja mille kuivainesisaldus ei tohi jääda alla 58 g 100 g juustu kohta.

Silindrikujulise juustu „Laguiole” läbimõõt on 30–40 cm, juustu kõrguse ja läbimõõdu suhe on 0,8–1 ja kaal 20–50 kg.

Juustu laagerdatakse alates kalgendamise päevast vähemalt neli kuud.

Juustumass on elevandiluuvalget kuni õlgkollast tooni ja juustu valkjas kuni helehall koorik võib laagerdumise jooksul tõmbuda merevaigupruuniks kuni graniithalliks.

Olenevalt laagerdumisastmest on juustu piimhappeline maitse keskmise intensiivsusega kuni intensiivne ja tasakaalus; maitse omapära väljendub mitmesugustes nüanssides (värskest heinast metspähklini), see püsib suus ja sellel on toorpiimast valmistatud juustule iseloomulikud omadused.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Piimakarja põhilise söödaratsiooni moodustab geograafilisest piirkonnast pärit sööt. Ainus lubatud koresööt koosneb rohumaade ja looduslike või püsikarjamaade kohalikust taimestikust, samuti ajutistel rohumaadel kasvatatavatest kõrrelistest ja liblikõielistest söödataimedest. Maisi- või rohusilo, pallitud silo või mis tahes muu märjalt konserveeritud sööda kasutamine on keelatud.

Kui karjamaadel on rohtu, välja arvatud juhul, kui ilmastikutingimused seda ei võimalda, koosneb piimalehmade söödaratsioon peamiselt karjamaade rohust kokku vähemalt 120 päeva jooksul aastas. Piimakarja ja karjatamisperioodi kohta ei või lisaks karjamaade rohule antava täiendsööda kogus sel perioodil ületada 3 kg kuivainet päevas piimalehma kohta.

Kõiki lüpsilehmi arvesse võttes ei tohi aastas põhisöödale lisatav täiendsööt ületada 6 kg päevas lüpsilehma kohta. Täiendsööt ei pea pärinema geograafilisest piirkonnast, kuna seal puuduvad selleks piisavad põllumajandusressursid.

Loomade söödas on lubatud üksnes taimed, kõrvalsaadused ja täiendsööt, mis ei ole saadud transgeensetest toodetest.

Piimakarja täiendsöödas on lubatud kasutada üksnes asjakohases nimekirjas loetletud toor- ja lisaaineid.

Juustu „Laguiole” valmistatakse üksnes lehma täisrasvasest toorpiimast, mille valgu- ja rasvasisaldus ei ole normeeritud. Igasugune füüsiline töötlemine on keelatud.

Juustu „Laguiole” tootmiseks kasutatav piim peab olema pärit üksnes sellistelt piimakarjadelt, mis koosnevad Prantsuse simmentali (tõukood 35) või Aubraci (tõukood 14) tõugu lehmadest või nende kahe tõendatud põlvnemisega tõu ristamisel saadud lehmi. Viimati nimetatute puhul on pärast esimest põlvkonda piimakarjas lubatud üksnes Aubraci (tõukood 14) tõugu isasloomaga ristamisel saadud lehmad.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Piim peab olema toodetud, juustuks töödeldud ja juust peab olema valminud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Riivitud juustu „Laguiole” turustamine on keelatud.

Juustu „Laguiole” võib müüa portsjonitena. Kui juustu müüakse eelpakendatuna, peab igal tükil olema osa päritolunimetusele iseloomulikust koorikust, välja arvatud eraldi pakitud tükid, mille kaal jääb alla 70 g.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Juustu märgisel peab olema:

| — | kaitstud päritolunimetus, mis on esitatud märgisel olevate suurimate tähemärkide suurusest vähemalt kaks kolmandikku moodustavate tähtedega; |
| --- | --- |

—

kaitstud päritolunimetus, mis on esitatud märgisel olevate suurimate tähemärkide suurusest vähemalt kaks kolmandikku moodustavate tähtedega;

| — | Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse sümbol. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetuse sümbol.

Sõna „buron” (mägedes asuv juustukoda) on lubatud kasutada märgisel, reklaamides, arvetel või kaubadokumentidel järgmistel tingimustel: sõna „buron” võib kasutada juustudel, mis on saadud rändkarjatuse (25. maist kuni 13. oktoobrini) ajal ühelt karjalt, keda karjatati sel perioodil üle 1 000 m kõrgusel asuvatel rohumaadel. Nimetatud mõiste kasutamiseks peavad juustud olema valmistatud juustutootmiseks ette nähtud hoonetes, mis on ehitatud sellele kõrgusele; iga juustukoda teenindab vaid üht karja. Teisaldatavad või kergehitised, nagu laudadest varjualused ei ole lubatud.

Märgist võib asendada vahetult juustukoorikule trükitud märge või valmis trükitud musliinitükike, mis kinnitatakse koorikule.

Toote identifitseerimise tagab ka reljeefne jälg, millel on kujutatud Laguiole’i härg ja sõna „Laguiole”, ning identifitseerimistähis, mis kinnitatakse juustule.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilisse piirkonda kuuluvad järgmised kantonid, kommuunid või kommuunide osad:

Aveyroni departemang

Aveyroni departemang

Kantonid: Laguiole, Saint-Amans-des-Cots, Saint-Chély-d’Aubrac, Sainte-Geneviève-sur-Argence.

Kommuunid: Aurelle-Verlac, Castelnau-de-Mandailles, Le Cayrol, Coubisou, Entraygues-sur-Truyère (Loti jõe paremkallas ja Truyère’i vasakkallas ülalpool Loti-Truyère’i ühinemispunkti), Espalion (Loti jõe paremkallas), Estaing, Le Nayrac, Pomayrols, Prades-d’Aubrac, Saint-Côme-d’Olt (Loti jõe paremkallas), Saint-Geniez-d’Olt (Loti jõe paremkallas), Saint-Laurent-d’Olt (Loti jõe paremkallas), Sainte-Eulalie-d’Olt (Loti jõe paremkallas).

Cantali departemang Kanton

Cantali departemang Kanton

Chaudes-Aigues.

Lozère’i departemang

Lozère’i departemang

Nasbinalsi kanton

Kommuunid: Aumont-Aubrac, Banassac (Loti jõe paremkallas), Les Bessons, Brion, Canilhac (Loti jõe paremkallas), Chauchailles, La Chaze-de-Peyre, La Fage-Montivernoux, La Fage-Saint-Julien, Fau-de-Peyre, Fournels, Les Hermaux, Noalhac, Saint-Germain-du-Teil, Saint-Laurent-de-Muret, Saint-Laurent-de-Veyrès, Saint-Pierre-de-Nogaret, Sainte-Colombe-de-Peyre, Les Salces, Termes, Trélans.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Geograafilise piirkonna eripära

Looduslikud tegurid

Looduslikud tegurid

Geograafilisel piirkonnal on iseloomulikud jooned, mis on seotud pinnase, ilmastiku, kõrguse ja maastikust tulenevate looduslike piiridega. Pinnas sisaldab basalti ja graniiti. Mitmekesine ja karm kliima tuleneb Auvergne’i ja Lõuna-Prantsusmaa kontinentaalsete ja mägiste mõjutuste vastasseisust. Auvergne’i mõjutustest tulenevalt on talved pikad, külmad, tuulised ja sageli ka lumised. Lõuna-Prantsusmaa mõjud toovad kaasa soojuse ja rohkelt sademeid. Piirkonna keskosas moodustavad Aubraci mäed ühtse terviku, mille keskmine kõrgus on 1 000 m. Läänes ja lõunas on geograafiline piirkond looduslikult piiritletud Truyère’i ja Loti jõgedega. Pinnase, kliima ja kõrguse koosmõju annab karjamaadele silmapaistvad omadused, eelkõige rikkaliku, aromaatse ja küllusliku taimestiku. Rohkem kui mujal leidub seal iseloomulikke taimi, mis sisaldavad hulgaliselt aromaatseid molekule (terpeene), nt sarikaliste sugukonna taimed, nagu kolmelisulgjas karujuur (Meum athamanticum), kurerehalised taimed, nagu mets-kurereha (Geranium sylvaticum), korvõielised taimed, nagu raudrohi (Achillea), jumikas (Centaurea) ning huulõielised taimed, nagu suureõiene käbihein (Prunella grandiflora) ja liivatee (Thymus).

Meum athamanticum

Geranium sylvaticum

Achillea

Centaurea

Prunella grandiflora

Thymus

Inimtegur

Inimtegur

Juustu on piirkonnas toodetud juba alates iidsetest aegadest. Selleks et kasutada suvist piima palverändurite toitmiseks talvisel ajal, hakkasid Aubraci ja Bonnevali kloostrid alates XII sajandist tootma juustu, selle kombe võtsid üle ka naabruses elavad talunikud. 1897. aastal koondusid mägedes elavad tootjad müügiühingusse, mis muutus 1939. aastal tootekaitseühinguks ja alates 1961. aastast on tegemist päritolunimetusega.

Ka tänapäeval valmistatakse juustu „Laguiole” täisrasvasest toorpiimast, mida saadakse Prantsuse simmentali või Aubraci tõugu lehmadelt, kes on kohastunud geograafilise piirkonna keskkonnatingimustega (keskmäestik) ja kelle sööt koosneb peamiselt karjamaade rohust ja geograafilisest piirkonnast saadud heinast; keelatud on kasutada märjalt konserveeritud sööta, samuti on piiratud täiendsööda andmine. Nende tõugude seas teostatud geneetiline valik on võimaldanud suurendada piima valgusisaldust rasvasisalduse arvel ja saada seega juustu valmistamiseks sobiv piim. Sellele aitab kaasa ka loomade sööt, sest kuna mais on söödana keelatud, väheneb piima rasvasisaldus.

Juust „Laguiole” laagerdub pikalt niiskes ja külmas keldris (6–12 °C) ning protsessi õnnestumine sõltub eelkõige erilisest tootmistehnikast (sh topeltnõrutamine juustupressis ja vormi asetamisel, et suurendada kuivainesisaldust) ja pidevast käsitsemisest (hõõrumine ja ümberpööramine). Nende toimingute puhul lähtutakse geograafilises piirkonnas pikalt püsinud oskusteabest.

5.2.   Toote eripära

Toote eripära

„Laguiole” on täisrasvasest toorpiimast valmistatud suuremõõduline (20–50 kg) juust. Pressitud kuumutamata juustumass sisaldab rohkelt kuivainet (vähemalt 58 %). Juustu laagerdatakse vähemalt neli kuud.

Olenevalt laagerdumisastmest on juustu piimhappeline maitse keskmise intensiivsusega kuni intensiivne ja tasakaalus; maitse omapära väljendub mitmesugustes nüanssides (värskest heinast metspähklini) ja see püsib suus kaua.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Juustu „Laguiole” geograafilises piirkonnas oli piimatootmine esialgu väga hooajaline. Lüpsmine oli samaaegselt vasika imetamisega võimalik üksnes siis, kui geograafilise piirkonna mulla loomulik viljakus võimaldas kasvada loomade vajadustele vastaval külluslikul taimestikul. Et piima säilitada ja seda hiljem kasutada, töötasid piirkonna piimakarjakasvatajad välja suuremõõdulise, kauasäiliva juustu „Laguiole”.

Kuna juust on valmistatud täispiimast, sõltub selle säilivus piima ja juustu tootmistingimustest; eelistatud on juustuvalmistamiseks sobiv, suure valgu- ja piiratud rasvasisaldusega piim, mida on võimalik intensiivselt nõrutada nii juustupressis kui ka pärast vormi asetamist, et saada pressitud, kuumutamata, kõrge rasvasisaldusega juustumass.

Prantsuse simmentali või Aubraci tõugu lehmad on eriti hästi geograafilise piirkonna tingimustega kohastunud. Tänu oma vastupidavusele suudavad nad geograafilise piirkonna söödatoodangu täielikult ära kasutada ning taluvad vapralt pikki ja väsitavaid talvi. Loomade sööt sisaldab rohkelt aromaatseid taimi, mis annavad piimale ja seega ka sellest valmistatavale juustule „Laguiole” selle aroomi.

Juustu valmistamiseks kasutatav toorpiim ja pikk laagerdumisaeg madalal temperatuuril annavad tulemuseks juustu „Laguiole” iseloomulikud omadused, mis on seotud täisrasvase toorpiima mikroflooraga.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse artikli 6 lõik 1 teine lõik (2))

2

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-b80edb90-e691-4605-8645-79027fbd424b/telechargement

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Vt allmärkus 1.

2

---

| 12.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 156/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 156/19

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti b kohase registreerimistaotluse avaldamine

(2015/C 156/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse suhtes vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 artiklile 51 (1).

GARANTEERITUD TRADITSIOONILISE TOOTE SPETSIFIKAAT

„HOLLANDSE MAATJESHARING” / „HOLLANDSE NIEUWE” / „HOLLÄNDISCHER MATJES”

EÜ nr: NL-TSG-0007-01178 – 6.11.2013

1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed)

Taotletakse järgmiste nimetuste registreerimist: „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe”.

Samuti taotletakse nimetuse „Holländischer Matjes” registreerimist saksa keeles.

2.   Toote liik

Klass 1.7. Värske kala, molluskid ja koorikloomad ning neist valmistatud tooted

3.   Registreerimise alused

3.1.   Kas toode

—

—

3.2.   Kas nimetus

—

—

Nimetust „Hollandse maatjesharing” käsitatakse ühise nimetusena, mille all kaitstakse traditsioonilist toodet, mida püütakse ajavahemikul 1. maist kuni 31. augustini, st püügihooajal. Toodet „Hollandse maatjesharing” / „Holländischer Matjes” võib selle nime all müüa nii enne kui ka pärast püügihooaja 31. augustit.

Mõiste „Hollandse Nieuwe” on kinnistunud mõiste Madalmaades ning vana traditsiooniline nimetus, mida võib kasutada ainult traditsioonilise toote puhul, mida püütakse ja müüakse jooksva kalendriaasta 1. maist kuni 31. augustini.

Kõnealused nimetused väljendavad toote eripära. Neid kasutatakse noorte ebaküpsete (maatjes) heeringate kohta, millelt on eemaldatud lõpused ja osa söögitorust või pea ning mis on seejärel pandud soolvette või kuivsoolatud traditsiooniliselt Hollandi moodi, nagu seda on tehtud sajandeid, ning neid võib tarbida pärast loomulikku ensümaatilist laagerdumist. Mõiste „maatjesharing” viitab heeringa bioloogilisele arenguetapile ja tähendab heeringat, mis on püütud jooksva kalendriaasta 1. maist kuni 31. augustini. „Maatje” on vigane vorm sõnast „maagdje” (neitsi): ei mari ega niisk ole heeringal püügiajaks moodustunud. Mõiste „maatjesharing” omaette viitab seega ainult toorainele. Mõiste „Hollandse” viitab sellega seotud traditsioonilisele tootmismeetodile, kuna maatjes-heeringat võib töödelda ka muul viisil.

4.   Kirjeldus

4.1.   Selle toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab, sh selle peamised füüsikalised, keemilised, mikrobioloogilised ja organoleptilised omadused, mis näitavad toote eripära (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

„Hollandse maatjesharing” on nimetus, mida kasutatakse vähemalt kolmeaastase heeringa (Clupea harengus) kohta. See on sale, üsna väike kala ühe lühikese uimega tumesinisel seljal. Ta luud on pehmed. Sellise heeringa muud omadused on järgmised:

| — | väikesed suguorganid (pikkus 3–8 mm); |
| --- | --- |

—

väikesed suguorganid (pikkus 3–8 mm);

| — | mari ega niisk ei ole palja silmaga nähtav; |
| --- | --- |

—

mari ega niisk ei ole palja silmaga nähtav;

| — | erepunased munasarjad; punakad/hallid munandid; |
| --- | --- |

—

erepunased munasarjad; punakad/hallid munandid;

| — | läbipaistev valge rasvakiht; |
| --- | --- |

—

läbipaistev valge rasvakiht;

| — | valge liha; |
| --- | --- |

—

valge liha;

| — | värske, soolakas, enam-vähem küps lõhn; |
| --- | --- |

—

värske, soolakas, enam-vähem küps lõhn;

| — | liha on õrna ja rasvase konsistentsiga; |
| --- | --- |

—

liha on õrna ja rasvase konsistentsiga;

| — | koorene, õrnsoolane hõrk maitse. |
| --- | --- |

—

koorene, õrnsoolane hõrk maitse.

Eripära

Toote „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” eripära tuleneb mitmest iseloomulikust tunnusest, nimelt:

| — | tooraineks kasutatud maatjes-heeringa erilised omadused; |
| --- | --- |

—

tooraineks kasutatud maatjes-heeringa erilised omadused;

| — | kala traditsiooniline Hollandi moodi rookimine, pea äralõikamine, soolamine ja laagerdamine. |
| --- | --- |

—

kala traditsiooniline Hollandi moodi rookimine, pea äralõikamine, soolamine ja laagerdamine.

Toote „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” erilised omadused tulenevad kasutatud tooraine ja traditsioonilise töötlemismeetodi kombinatsioonist.

„Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” erineb kuumsuitsuheeringast selle poolest, et viimatinimetatut tehakse tervest rookimata heeringast, millel on niisk või mari sees, ning mida suitsutatakse ja soolatakse. Kuumsuitsuheeringat on hoitud soolvees või kuivsoolatud ning seejärel kuivatatud ja suitsutatud. Heeringat suitsutatakse temperatuuril, mis ei ületa 25 °C, kuid kui on tegemist tootega „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes”, siis kala roogitakse või eemaldatakse selle pea, seejärel hoitakse soolvees ja siis külmutatakse. Asjatundjad peavad suitsuheeringa seest võetud niiska ja marja tõeliseks maiuspalaks. Maatjes-heeringas, mida kasutatakse „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” saamiseks, sisaldab imeväikese koguse niiska või marja.

„Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” erineb marineeritud heeringast või rollmopsist selle poolest, et viimatimainituid tehakse heeringast, mis on heitnud välja oma niisa või marja ning on liiga väike selleks, et neist teha toodet „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes”. Rollmops on fileeritud marineeritud heeringas, mille filee keeratakse ümber kornišoni ja väikeste sibulakeste ning mida hoiab koos väike varras.

4.2.   Punktis 1 esitatud nimetusega toote tootmismeetodi kirjeldus, mida tootjad peavad järgima, sealhulgas asjakohasel juhul tooraine või kasutatavate koostisainete laad ja omadused, ning toote valmistamisviisi kirjeldus (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

Nagu märgitud punktis 4.1, püütakse „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” nimetuse all tuntud kala püügihooaja lõpus (maist kuni augustini) ning töödeldakse ühel allpool kirjeldatud meetodil.

Maatjes-heeringa valimine

Pärast püüki kontrollitakse, kas heeringal on kõik punktis 4.1 loetletud omadused. Kontrollitakse, kas rasvakiht on läbipaistev valge. Suguorganite värvuse kontrollimiseks tuleb heeringas lahti lõigata.

Kui võetud proov ei anna piisavalt tõendeid selle kohta, et see sobib maatjes-heeringaks, kasutatakse seda kala muuks otstarbeks.

Töötlemine

Kogu töötlemine, sealhulgas rookimine, soolamine ja laagerdamine toimub traditsiooniliselt Hollandi moodi:

Pärast püüki tuleb maatjes-heeringas rookida või eemaldada selle pea. Seda võib teha kas merel või kaldal.

Rookimisel eemaldatakse heeringa lõpused ja sisikond, välja arvatud kõhunääre. Rookimist automatiseeritakse üha enam, kuid seda võib teha ka spetsiaalse noaga. See võimaldab verel tõhusalt kalast välja voolata ja tagab, et liha jääb valge. Kõhunääre toodab ensüümi, mis soodustab heeringa seedimist. Pärast heeringa surma põhjustab see ensüüm valkude kaudu muutusi kalas, käivitades niimoodi ensümaatilise laagerdumise, mis annab tootele „Hollandse maatjesharing” tema erilise maitse, lõhna ja tekstuuri. Laagerdumine hõlmab rasvase kala autolüütilist konversiooni kõhunäärme ensüümide mõjul.

Pea eemaldamine annab sama tulemuse. See hõlmab terve pea äralõikamist, kusjuures juhul kui heeringas roogitakse, jäetakse pea otsa.

Mõlemad moodused on laagerdumise seisukohast võrdselt tõhusad.

Laagerdumine

Roogitud või peadeta heeringad laagerduvad soolvees. Seda võib teha järgmistel viisidel.

Kuiv sool raputatakse kalade peale, kus see imab neist niiskust ja verd, moodustades niimoodi loomuliku soolvee.

Soolvee tegemiseks lahustatakse sool vees, kuhu seejärel pannakse maatjes-heeringas. Soolalahuse tegemiseks võib kasutada ka merevett, millele on lisatud soola.

Soola kohta ei ole mingeid erinõudeid. Laagerdumine algab soolvette paigutamisega. Lõpptoote saamiseks laagerdub maatjes-heeringas tõrtes, ämbrites või tünnides soolvees neli tundi kuni neli päeva, sõltuvalt kala suurusest, kaalust ja rasvasisaldusest, vastavalt turueelistustele. Suured heeringad jäävad soolvette kauemaks kui väikesed heeringad. Sool aeglustab laagerdumist, nii et toodet „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” võib säilitada pikka aega, ilma et selle omadused (maitse) muutuks.

On kolm erinevat töötlemismeetodit.

| 1. | Rookimine merel. Heeringas roogitakse ja pannakse soolvette või kuivsoola merel, et laagerdumine algaks otsekohe. Seejärel heeringas külmutatakse. |
| --- | --- |

1.

Rookimine merel. Heeringas roogitakse ja pannakse soolvette või kuivsoola merel, et laagerdumine algaks otsekohe. Seejärel heeringas külmutatakse.

| 2. | Rookimine kaldal. Heeringat hoitakse külmas merevees ja lossitakse otsekohe pärast püüki. Seejärel kala roogitakse või lõigatakse ära pea ning pannakse soolvette või kuivsoola, laagerdatakse ja külmutatakse. |
| --- | --- |

2.

Rookimine kaldal. Heeringat hoitakse külmas merevees ja lossitakse otsekohe pärast püüki. Seejärel kala roogitakse või lõigatakse ära pea ning pannakse soolvette või kuivsoola, laagerdatakse ja külmutatakse.

| 3. | Kõigepealt heeringas külmutatakse (ilma töötlemata ja mõõtmata), seejärel sulatatakse kaldal üles, et rookida või pea maha lõigata. Seejärel pannakse soolvette või kuivsoola ning pärast seda algab laagerdumine. |
| --- | --- |

3.

Kõigepealt heeringas külmutatakse (ilma töötlemata ja mõõtmata), seejärel sulatatakse kaldal üles, et rookida või pea maha lõigata. Seejärel pannakse soolvette või kuivsoola ning pärast seda algab laagerdumine.

Kõigi nende meetodite kasutamisel saadakse hea „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes”.

Määruse (EÜ) nr 853/2004 kohaselt on heeringa külmutamine kohustuslik.

Toodet „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” võib müüa fileedena või fileerimata. Toodet „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” võib fileerida käsitsi või masinaga pärast laagerdumist, mis kestab ühest kuni seitsme päevani temperatuuril 0–4 °C. Roogitud kala puhul võib laagerdumine toimuda enne ja/või pärast külmutamist.

Kontrollimine

Kalakaupmehed kontrollivad (laagerdunud) toodet „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” tavaliselt järgmiselt.

| 1. | Toodet „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” (mis üldiselt on ämbris) nuusutatakse; kala peab lõhnama värskelt, mitte rääsunult. |
| --- | --- |

1.

Toodet „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” (mis üldiselt on ämbris) nuusutatakse; kala peab lõhnama värskelt, mitte rääsunult.

| 2. | Soolvesi peab olema ilusa selge värvusega. Soolvett tuleb maitsta. Soolal ja laagerdunud tootel ei tohi olla riknenud maitset. |
| --- | --- |

2.

Soolvesi peab olema ilusa selge värvusega. Soolvett tuleb maitsta. Soolal ja laagerdunud tootel ei tohi olla riknenud maitset.

| 3. | Toote „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” kompamine. Seda tehakse nii, et liigutatakse heeringat sõrmede vahel edasi-tagasi. Heeringas peab olema tugeva struktuuriga, kuid tunduma siiski õrn. |
| --- | --- |

3.

Toote „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” kompamine. Seda tehakse nii, et liigutatakse heeringat sõrmede vahel edasi-tagasi. Heeringas peab olema tugeva struktuuriga, kuid tunduma siiski õrn.

| 4. | Üks või kaks isendit võetakse ettevaatlikult ämbrist välja, et need hindamiseks fileerida. Mao sisaldust uuritakse planktoni suhtes, samuti hinnatakse nahaalust rasvakihti. |
| --- | --- |

4.

Üks või kaks isendit võetakse ettevaatlikult ämbrist välja, et need hindamiseks fileerida. Mao sisaldust uuritakse planktoni suhtes, samuti hinnatakse nahaalust rasvakihti.

Traditsiooniliselt demonstreeritakse uue saagi hindamist, enne kui esimene tõrs oksjonile pannakse. Kõik kalakaupmehed hindavad ostetud toodet „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” ka praegu ise samaviisi.

Lisaks tehakse kohapealset kontrolli, et teha kindlaks, kas

| 1. | nime kasutatakse õigesti; |
| --- | --- |

1.

nime kasutatakse õigesti;

| 2. | püügikuupäev on vahemikus maist kuni augustini; |
| --- | --- |

2.

püügikuupäev on vahemikus maist kuni augustini;

| 3. | toode on roogitud või tal pea ära lõigatud, soolatud ja laagerdunud. |
| --- | --- |

3.

toode on roogitud või tal pea ära lõigatud, soolatud ja laagerdunud.

4.3.   Nende peamiste elementide kirjeldus, mis määravad kindlaks toote traditsioonilised omadused (käesoleva määruse artikli 7 lõige 2)

Traditsiooniline tootmisviis

Ajaloolased vaidlevad praegugi veel selle üle, kas see oli tegelikult Willem Beukelzoon Biervlietist, kes leiutas heeringarookimise. Leiutistest ja leiutajatest raamatu kirjutanud ajaloolane Wierda uskus, et oli, väites järgmist:

„Heeringa ja muude kalade soolamise leiutas 300 aastat tagasi kalamees nimega Willem Beukelsen Biervlietist, [...], Flaami mandriosa linnakesest. Tema oli esimene, kes heeringad rookis ja tünni soolas, et need sel viisil saaks maha laadida. Ta suri 1397. aastal ning tema vapil oli kaks kalarookimisnuga. Ta sai kuulsaks; kohalikud elanikud juhivad tähelepanu tema hauale veel tänapäevalgi. Kuningas Charles V, kes heeringaid väga armastas [...], pidas mälestust sellest mehest au sees ja külastas 1556. aastal Biervlieti linnakest koos oma õe, Ungari ja Prantsusmaa kuninganna Mariaga, et käia Beukelseni haual ja õnnistada tema hinge.” (Wierda, Naauwkeurige Verhandelinge van de eerste Uytvindingen en Uytvinders, 1733).

Asjaolu, kas Beukelzoon tõepoolest leiutas heeringarookimise või mitte, või ehk leiutasid selle eri inimesed mitmes kohas üksteisest sõltumatult, ei olegi oluline. Tol ajal ei teadnud keegi midagi ensümaatilistest mõjudest ning seega ei oleks leiutise tähtsusest keegi aru saanud. Kalade rookimine toimus peamiselt kaldal (A. de Boer, W. Klootwijk. (Haring en zijn maatjes, 2004).

Keskajal püüti heeringat algselt enamasti Taani piirkonnas, mille nimeks oli Scania (Skåne). 1384. aasta aga kujutas endast pöördepunkti heeringapüügi ajaloos. Iga-aastasel hansapäeval keeldusid hansalinnad Hollandi kalalaevadele edaspidi teenuseid osutamast. Selle tagajärjel kandus edukas heeringapüük üle Hollandisse. Hollandi heeringapüüdjate jaoks, kes ei olnud enam teretulnud Scaniasse ega Inglismaale, oli ainus alternatiiv töödelda heeringat oma laevadel sel ajal, kui nad ise veel merel olid. See andis hollandlastele võimaluse täiustada oma toodet, mille kvaliteet pikapeale isegi ületas Scania heeringa oma.

„On väga tõenäoline, et asjaolu, et hollandlased olid sunnitud heeringat rookima ja soolama kohe pärast püüki laeva pardal, on tunduvalt parandanud selle kvaliteeti ja säilivust.” (Stam, Haring een liefdesgeschiedenis 2011)

Oma raamatus rõhutas Stam soolamise tähtsust. Sool pidurdab bakterite kasvu ja peamist rolli heeringa säilitusomaduste tugevdamisel. Soolamine võimaldas laevadel kauem merel viibida, ilma et kala oleks riknenud. Heeringa puhastamine või pigem rookimine on see, mis teeb toote „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” nii ainulaadseks. Hollandikeelne sõna, mis tähendab kalarookimist, on tuletatud sõnast, mis tähendab lõpuseid, ning rookimine tähendab sisikonna eemaldamist. Rookimise teeb eriliseks see, et lõpuseid ei eemaldata täielikult, nagu tehakse soolikate eemaldamisel. See vahe on otsustava tähtsusega: Toote „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” puhul on peamine tegur see, et kõhunääre jääb eemaldamata. See seedenääre sisaldab ensüüme, mis lõhustavad valke ja aitavad kalalihal valmida. Kevadel on maatjes-heeringas ensüüme täis. Rookimine koos soolamisega võimaldas kasutada suuremaid laevu ja kaugemad kalapüügikohad muutusid kättesaadavaks. Selle tagajärjel oli võimalik püüda ja lossida rohkem kala. See suurendas jõukust. (Stam, 2011).

Hollandi heeringapüüdjate tuntus tuli sellest, et nad 1384. aastal kehtestatud keelu tõttu hakkasid kalade kaldal rookimise asemel neid rookima merel. Kui Hollandi heeringapüüdjad ei olnud Scanias enam teretulnud, rookisid nad heeringat merel ja soolasid selle seejärel tünnidesse. Merel roogitud heeringast nõrgub veri paremini välja ning see on suur eelis. Kaldal roogitavast heeringast nõrgub veri välja halvemini, sest see on juba hüübinud. Asjatundjad saavad alati aru, kas heeringas on roogitud merel või kaldal. Heeringa rookimisest merel sai heeringapüügi pöördepunkt ning hollandlased kasutasid seda väga oskuslikult ära. Alates 1450. aastast hakati heeringat püüdma spetsiaalse heeringalaevaga (herring buss), millele tuginedes arenes töönduslik heeringapüük (nn buss fisheries). Alates 1567. aastast sai see tuntuks kui suurpüük, suuremahuline töönduslik heeringapüük (Stam 2011). Palju aastakümneid, kuni 1857. aastani kasutasid kolm linna: Schiedam, Vlaardingen ja Maassluis (tuntud kui kolm Maasi jõel asuvat linna) monopoolset seisundit seoses kalarookimisega.

Traditsiooniline tooraine

1970. aastate lõpus keelati varude vähenemise tõttu heeringapüük Põhjameres. Siis liikusid hulgimüüjad Madalmaadest Taani. Taanlased püüdsid Skagerraki väinas heeringat, mis oli väga sarnane Põhjamere maatjes-heeringale. Taanlased tollal veel kala rookimist ja laagerdamist ei tundnud. Hollandlased hakkasid kasutama oma äraproovitud heeringatöötlemise tehnikat ka Jüütimaal. Heeringat lubati Norra meres jälle püüda pärast 1983. aastat, ehkki piiratud ulatuses. Hollandlased jätkasid aga Taani heeringa ostmist ja töötlemist. See on ikka sama Põhjamere heeringas, mida püüdsid nii arvukad Hollandi laevad. Mõni aasta hiljem laiendasid Hollandi heeringakaupmehed oma tegevust Norrasse ja vähemal määral Šotimaale. Hollandis pühitsetakse lipupäeva (Vlaggetjesdag). See oli tavaliselt päev enne seda, kui heeringapüügilaevastik lahkus sadamast; nüüd tähistab see heeringa „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” saabumist. Esimest korda kuulutati lipupäev avalikult välja 1947. aastal. Laevastiku lahkumisel oli sümboolne tähendus ja see sisendas vaesemale rahvale optimismi. Heeringa „Hollandse maatjesharing” / „Hollandse Nieuwe” / „Holländischer Matjes” saabumine andis märku paremate aegade saabumisest ning seda tähistas lipupäev.

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---