# Euroopa Liidu C 134/2015

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 134 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide24. aprill 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 134

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide24. aprill 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | NÕUKOGU |
| 2015/C 134/01 | Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 4/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb hädaabinumbri 112 teenusel põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kasutuselevõtmisega seotud tüübikinnituse nõudeid ning millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜNõukogu poolt vastu võetud 2. märtsil 2015 | 1 |
| 2015/C 134/02 | Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 4/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb hädaabinumbri 112 teenusel põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kasutuselevõtmisega seotud tüübikinnituse nõudeid ning millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ | 15 |
| 2015/C 134/03 | Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 5/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohtaNõukogu poolt vastu võetud 5. märtsil 2015 (
  1
  ) | 18 |
| 2015/C 134/04 | Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 5/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta | 27 |
| 2015/C 134/05 | Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 6/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse meretranspordist pärit süsinikdioksiidi heitkoguste seiret, aruandlust ja kontrolli ning millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜNõukogu poolt vastu võetud 5. märtsil 2015 (
  2
  ) | 29 |
| 2015/C 134/06 | Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 6/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse meretranspordist pärit süsinikdioksiidiheite seiret, aruandlust ja kontrolli ning millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ | 52 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

2015/C 134/01

Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 4/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb hädaabinumbri 112 teenusel põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kasutuselevõtmisega seotud tüübikinnituse nõudeid ning millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜNõukogu poolt vastu võetud 2. märtsil 2015

1

2015/C 134/02

Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 4/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb hädaabinumbri 112 teenusel põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kasutuselevõtmisega seotud tüübikinnituse nõudeid ning millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ

15

2015/C 134/03

Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 5/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohtaNõukogu poolt vastu võetud 5. märtsil 2015 (
  1
  )

1

18

2015/C 134/04

Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 5/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta

27

2015/C 134/05

Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 6/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse meretranspordist pärit süsinikdioksiidi heitkoguste seiret, aruandlust ja kontrolli ning millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜNõukogu poolt vastu võetud 5. märtsil 2015 (
  2
  )

2

29

2015/C 134/06

Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 6/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse meretranspordist pärit süsinikdioksiidiheite seiret, aruandlust ja kontrolli ning millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ

52

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst |
| | (2)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst

1

(2)   EMPs kohaldatav tekst

2

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

| 24.4.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/1

---

NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT (EL) nr 4/2015

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb hädaabinumbri 112 teenusel põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kasutuselevõtmisega seotud tüübikinnituse nõudeid ning millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ

Nõukogu poolt vastu võetud 2. märtsil 2015

(2015/C 134/01)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/46/EÜ (3) on kehtestatud üldine liidu tüübikinnituse süsteem mootorsõidukitele. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/46/EÜ (3) on kehtestatud üldine liidu tüübikinnituse süsteem mootorsõidukitele.

| (2) | Liidu tasandil ühtlustati mootorsõidukite ohutus- ja keskkonnaküsimustega seotud tüübikinnituste erinevad tehnilised nõuded, et tagada kogu liidus liiklusohutuse kõrge tase. |
| --- | --- |

(2)

Liidu tasandil ühtlustati mootorsõidukite ohutus- ja keskkonnaküsimustega seotud tüübikinnituste erinevad tehnilised nõuded, et tagada kogu liidus liiklusohutuse kõrge tase.

| (3) | eCall-teenuse kasutuselevõtmine nii, et see oleks kättesaadav kõigis sõidukites ja kõigis liikmesriikides, on olnud 2003. aastast saadik üks liidu põhilisi eesmärke liiklusohutuse alal. Selle eesmärgi saavutamiseks on vabatahtliku kasutuselevõtmise lähenemisviisi osana tehtud mitmeid algatusi, kuid siiani ei ole piisavat edu saavutatud. |
| --- | --- |

(3)

eCall-teenuse kasutuselevõtmine nii, et see oleks kättesaadav kõigis sõidukites ja kõigis liikmesriikides, on olnud 2003. aastast saadik üks liidu põhilisi eesmärke liiklusohutuse alal. Selle eesmärgi saavutamiseks on vabatahtliku kasutuselevõtmise lähenemisviisi osana tehtud mitmeid algatusi, kuid siiani ei ole piisavat edu saavutatud.

| (4) | Liiklusohutuse edasiseks parandamiseks on komisjoni 21. augusti 2009. aasta teatises „Aeg rakendada automaatse hädaabikõne süsteem eCall” esitatud uued meetmed sõidukisisese hädaabikõne süsteemi rakendamiseks liidus. Ühe soovitatud meetme kohaselt muudetakse hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi paigaldamine kohustuslikuks kõigi uute sõidukitüüpide puhul alates M1- ja N1-kategooria sõidukitest vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ II lisas esitatud määratlustele. |
| --- | --- |

(4)

Liiklusohutuse edasiseks parandamiseks on komisjoni 21. augusti 2009. aasta teatises „Aeg rakendada automaatse hädaabikõne süsteem eCall” esitatud uued meetmed sõidukisisese hädaabikõne süsteemi rakendamiseks liidus. Ühe soovitatud meetme kohaselt muudetakse hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi paigaldamine kohustuslikuks kõigi uute sõidukitüüpide puhul alates M1- ja N1-kategooria sõidukitest vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ II lisas esitatud määratlustele.

| (5) | Euroopa Parlament võttis 3. juulil 2012 vastu resolutsiooni kodanikele mõeldud uue hädaabikõne teenuse eCall kohta, milles kutsuti komisjoni üles esitama direktiivi 2007/46/EÜ raames ettepanekut, millega tagada hädaabinumbril 112 põhineva avaliku eCall-süsteemi kohustuslik kasutuselevõtmine 2015. aastaks. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlament võttis 3. juulil 2012 vastu resolutsiooni kodanikele mõeldud uue hädaabikõne teenuse eCall kohta, milles kutsuti komisjoni üles esitama direktiivi 2007/46/EÜ raames ettepanekut, millega tagada hädaabinumbril 112 põhineva avaliku eCall-süsteemi kohustuslik kasutuselevõtmine 2015. aastaks.

| (6) | Kõikjal liidus on endiselt vaja parandada hädaabinumbri 112 teenuse toimimist, et hädaolukorras toimuks abi andmine kiirelt ja tõhusalt. |
| --- | --- |

(6)

Kõikjal liidus on endiselt vaja parandada hädaabinumbri 112 teenuse toimimist, et hädaolukorras toimuks abi andmine kiirelt ja tõhusalt.

| (7) | Loodetakse, et tänu hädaabiteenistuste kiirele teavitamisele aitab liidu eCall-süsteem vähendada nii surmaga lõppevate liiklusõnnetuste arvu liidus kui ka liiklusõnnetuste põhjustatud vigastuste raskusastet. Hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kohustuslik kasutuselevõtmine koos eCall-kõnede edastamiseks mõeldud avalike traadita mobiilsidevõrkude taristute ning eCall-kõnesid vastuvõtvate ja menetlevate häirekeskuste vajaliku ja kooskõlastatud kaasajastamisega muudaks kõnealuse teenuse kättesaadavaks kõigile kodanikele ning aitaks seega vähendada tõsiste vigastuste ja surmajuhtumite arvu ning tervishoiu-, õnnetuste tõttu tekkinud ummikutest tingitud ja muid kulusid. |
| --- | --- |

(7)

Loodetakse, et tänu hädaabiteenistuste kiirele teavitamisele aitab liidu eCall-süsteem vähendada nii surmaga lõppevate liiklusõnnetuste arvu liidus kui ka liiklusõnnetuste põhjustatud vigastuste raskusastet. Hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kohustuslik kasutuselevõtmine koos eCall-kõnede edastamiseks mõeldud avalike traadita mobiilsidevõrkude taristute ning eCall-kõnesid vastuvõtvate ja menetlevate häirekeskuste vajaliku ja kooskõlastatud kaasajastamisega muudaks kõnealuse teenuse kättesaadavaks kõigile kodanikele ning aitaks seega vähendada tõsiste vigastuste ja surmajuhtumite arvu ning tervishoiu-, õnnetuste tõttu tekkinud ummikutest tingitud ja muid kulusid.

| (8) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 585/2014/EL (4) artikli 1 lõikega 1 peavad liikmesriigid võtma oma territooriumil vähemalt kuus kuud enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva ja igal juhul hiljemalt 1. oktoobril 2017 kasutusele eCall-häirekeskuste taristu, mis on vajalik kõigi eCall-kõnede nõuetekohaseks vastuvõtmiseks ja menetlemiseks. Otsuse nr 585/2014/EL artikli 3 kohaselt peavad liikmesriigid andma 24. detsembriks 2015 komisjonile aru kõnealuse otsuse rakendamise seisust. Kui aruandes tehakse järeldus, et eCall-häirekeskuste taristu ei ole 1. oktoobril 2017 töökorras, peaks komisjon võtma asjakohaseid meetmeid, et tagada eCall-häirekeskuste taristu kasutuselevõtt. |
| --- | --- |

(8)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 585/2014/EL (4) artikli 1 lõikega 1 peavad liikmesriigid võtma oma territooriumil vähemalt kuus kuud enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva ja igal juhul hiljemalt 1. oktoobril 2017 kasutusele eCall-häirekeskuste taristu, mis on vajalik kõigi eCall-kõnede nõuetekohaseks vastuvõtmiseks ja menetlemiseks. Otsuse nr 585/2014/EL artikli 3 kohaselt peavad liikmesriigid andma 24. detsembriks 2015 komisjonile aru kõnealuse otsuse rakendamise seisust. Kui aruandes tehakse järeldus, et eCall-häirekeskuste taristu ei ole 1. oktoobril 2017 töökorras, peaks komisjon võtma asjakohaseid meetmeid, et tagada eCall-häirekeskuste taristu kasutuselevõtt.

| (9) | Vastavalt komisjoni soovituse 2011/750/EL (5) punktile 4 peaksid liikmesriigid tagama, et mobiilsideoperaatorid on 31. detsembriks 2014 rakendanud oma võrgus mehhanismi, mis on võimeline käitlema eCall-kõne indikaatorit. Kui kõnealuse soovituse punktis 6 osutatud läbivaatamise tulemusel tehakse järeldus, et eCall-kõne indikaatorit ei rakendata 31. märtsiks 2016, peaks komisjon võtma asjakohaseid meetmeid, mis tagavad, et mobiilsideoperaatorid rakendavad mehhanismi eCall-kõne indikaatori käitlemiseks. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt komisjoni soovituse 2011/750/EL (5) punktile 4 peaksid liikmesriigid tagama, et mobiilsideoperaatorid on 31. detsembriks 2014 rakendanud oma võrgus mehhanismi, mis on võimeline käitlema eCall-kõne indikaatorit. Kui kõnealuse soovituse punktis 6 osutatud läbivaatamise tulemusel tehakse järeldus, et eCall-kõne indikaatorit ei rakendata 31. märtsiks 2016, peaks komisjon võtma asjakohaseid meetmeid, mis tagavad, et mobiilsideoperaatorid rakendavad mehhanismi eCall-kõne indikaatori käitlemiseks.

| (10) | Täpse positsioneerimisteabe andmine on hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi tõhusa toimimise oluline osa. Seetõttu on asjakohane nõuda süsteemi ühilduvust programmide Galileo ja Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) kaudu pakutavate teenustega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1285/2013 (6). Galileo programmi raames loodud süsteem on sõltumatu ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem ning programmi EGNOS alusel loodud süsteem on piirkondlik satelliitnavigatsioonisüsteem, mis parandab globaalse asukoha määramise süsteemi signaali kvaliteeti. |
| --- | --- |

(10)

Täpse positsioneerimisteabe andmine on hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi tõhusa toimimise oluline osa. Seetõttu on asjakohane nõuda süsteemi ühilduvust programmide Galileo ja Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) kaudu pakutavate teenustega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1285/2013 (6). Galileo programmi raames loodud süsteem on sõltumatu ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem ning programmi EGNOS alusel loodud süsteem on piirkondlik satelliitnavigatsioonisüsteem, mis parandab globaalse asukoha määramise süsteemi signaali kvaliteeti.

| (11) | Sõidukite hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemiga varustamise kohustus peaks esialgu kehtima ainult uute sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite tüüpide suhtes (M1- ja N1-kategooria), millel on juba olemas asjaomane algatusmehhanism. Komisjon peaks täpsemalt analüüsima võimalust laiendada hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi rakendamise nõuet lähitulevikus ka muudele sõidukikategooriatele, nt raskeveokid, bussid, kaherattalised mootorsõidukid ja põllumajandustraktorid, ning asjakohasel juhul esitama vastava seadusandliku ettepaneku. |
| --- | --- |

(11)

Sõidukite hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemiga varustamise kohustus peaks esialgu kehtima ainult uute sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite tüüpide suhtes (M1- ja N1-kategooria), millel on juba olemas asjaomane algatusmehhanism. Komisjon peaks täpsemalt analüüsima võimalust laiendada hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi rakendamise nõuet lähitulevikus ka muudele sõidukikategooriatele, nt raskeveokid, bussid, kaherattalised mootorsõidukid ja põllumajandustraktorid, ning asjakohasel juhul esitama vastava seadusandliku ettepaneku.

| (12) | Pärast 31. märtsi 2018 toodetud olemasolevat tüüpi sõidukite varustamist hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemiga tuleks edendada selle laialdasema kasutuselevõtu huvides. Enne 31. märtsi 2018 tüübikinnituse saanud sõidukitüüpidele võib eCall-süsteemi tagantjärgi paigaldada vabatahtlikult. |
| --- | --- |

(12)

Pärast 31. märtsi 2018 toodetud olemasolevat tüüpi sõidukite varustamist hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemiga tuleks edendada selle laialdasema kasutuselevõtu huvides. Enne 31. märtsi 2018 tüübikinnituse saanud sõidukitüüpidele võib eCall-süsteemi tagantjärgi paigaldada vabatahtlikult.

| (13) | Ühisel üleeuroopalisel hädaabinumbril põhinev avalik koostalitlusvõimeline kogu liitu hõlmav eCall-teenus ja kolmanda isiku teenuseid kasutav eCall-teenus võivad eksisteerida kõrvuti, kui võetakse vastu tarbijale teenuse järjepideva pakkumise tagamiseks vajalikud meetmed. Hädaabinumbril 112 põhineva avaliku eCall-teenuse järjepidevuse tagamiseks sõiduki eluea jooksul kõigis liikmesriikides ja tagamaks, et hädaabinumbril 112 põhinev avalik eCall-teenus on alati automaatselt kättesaadav, tuleks kõik sõidukid varustada hädaabinumbril 112 põhineva avaliku eCall-teenusega olenemata sellest, kas sõiduki omanik valib kolmanda isiku teenuseid kasutava eCall-teenuse või mitte. |
| --- | --- |

(13)

Ühisel üleeuroopalisel hädaabinumbril põhinev avalik koostalitlusvõimeline kogu liitu hõlmav eCall-teenus ja kolmanda isiku teenuseid kasutav eCall-teenus võivad eksisteerida kõrvuti, kui võetakse vastu tarbijale teenuse järjepideva pakkumise tagamiseks vajalikud meetmed. Hädaabinumbril 112 põhineva avaliku eCall-teenuse järjepidevuse tagamiseks sõiduki eluea jooksul kõigis liikmesriikides ja tagamaks, et hädaabinumbril 112 põhinev avalik eCall-teenus on alati automaatselt kättesaadav, tuleks kõik sõidukid varustada hädaabinumbril 112 põhineva avaliku eCall-teenusega olenemata sellest, kas sõiduki omanik valib kolmanda isiku teenuseid kasutava eCall-teenuse või mitte.

| (14) | Tarbijatele tuleks anda realistlik ülevaade sõidukisisesest hädaabinumbril 112 põhinevast eCall-süsteemist ja ka kolmanda isiku teenuseid kasutavast eCall-süsteemist, kui see on sõidukis olemas, samuti igakülgset ja usaldusväärset teavet pakutavate hädaabikõne-erateenuste või sõidukisiseste abi- või hädaabikõnerakendustega kaasnevate lisafunktsioonide või -teenuste kohta ning kolmanda isiku teenuste kasutamise puhul teenuse eeldatava taseme ja sellega seotud kulude kohta. Hädaabinumbril 112 põhinev eCall-teenus on avalik üldhuviteenus ja peaks seepärast olema kõigile tarbijatele tasuta kättesaadav. |
| --- | --- |

(14)

Tarbijatele tuleks anda realistlik ülevaade sõidukisisesest hädaabinumbril 112 põhinevast eCall-süsteemist ja ka kolmanda isiku teenuseid kasutavast eCall-süsteemist, kui see on sõidukis olemas, samuti igakülgset ja usaldusväärset teavet pakutavate hädaabikõne-erateenuste või sõidukisiseste abi- või hädaabikõnerakendustega kaasnevate lisafunktsioonide või -teenuste kohta ning kolmanda isiku teenuste kasutamise puhul teenuse eeldatava taseme ja sellega seotud kulude kohta. Hädaabinumbril 112 põhinev eCall-teenus on avalik üldhuviteenus ja peaks seepärast olema kõigile tarbijatele tasuta kättesaadav.

| (15) | Sõidukite kohustuslik varustamine hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemiga ei tohiks piirata ühegi sidusrühma (nagu autotootjad ja sõltumatud ettevõtjad) õigust pakkuda täiendavaid hädaabi- ja/või lisaväärtusteenuseid, mis oleksid hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemiga paralleelsed või toetuksid sellele. Kõik täiendavad teenused peaksid aga olema välja töötatud sellisel viisil, et nad ei häiriks liigselt autojuhi tähelepanu ega mõjutaks hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi toimimist ja hädaabikõnede keskuste tõhusat tööd. Hädaabinumbril 112 põhinev sõidukisisene eCall-süsteem ja lisandväärtusega või erateenuseid pakkuv süsteem peaksid olema selliselt kavandatud, et nende vahel ei saa isikuandmeid vahetada. Nimetatud teenuste pakkumise korral peaksid need olema kooskõlas kehtivate ohutus-, turvalisus- ja andmekaitsealaste õigusaktidega ja jääma alati tarbija vabatahtlikuks valikuks. |
| --- | --- |

(15)

Sõidukite kohustuslik varustamine hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemiga ei tohiks piirata ühegi sidusrühma (nagu autotootjad ja sõltumatud ettevõtjad) õigust pakkuda täiendavaid hädaabi- ja/või lisaväärtusteenuseid, mis oleksid hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemiga paralleelsed või toetuksid sellele. Kõik täiendavad teenused peaksid aga olema välja töötatud sellisel viisil, et nad ei häiriks liigselt autojuhi tähelepanu ega mõjutaks hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi toimimist ja hädaabikõnede keskuste tõhusat tööd. Hädaabinumbril 112 põhinev sõidukisisene eCall-süsteem ja lisandväärtusega või erateenuseid pakkuv süsteem peaksid olema selliselt kavandatud, et nende vahel ei saa isikuandmeid vahetada. Nimetatud teenuste pakkumise korral peaksid need olema kooskõlas kehtivate ohutus-, turvalisus- ja andmekaitsealaste õigusaktidega ja jääma alati tarbija vabatahtlikuks valikuks.

| (16) | Tarbijatele vaba valiku ja ausa konkurentsi tagamiseks ning innovatsiooni innustamiseks ja maailmaturul liidu infotehnoloogiatööstuse konkurentsivõime suurendamiseks peaks sõidukisiseste eCall-süsteemide aluseks olema koostalitlusvõimeline, standarditud, turvaline ja avatud juurdepääsuga platvorm võimalikele tulevastele sõidukisisestele rakendustele või teenustele. Kuna selleks on vaja tehnilist ja õiguslikku tuge, peaks komisjon kõigi asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas sõidukitootjate ja sõltumatute ettevõtjatega konsulteerides viivitamatult hindama kõiki avatud juurdepääsuga platvormi edendamise ja tagamise võimalusi ning asjakohasel juhul esitama vastava seadusandliku algatuse. Samuti peaks hädaabinumbril 112 põhinev sõidukisisene eCall-süsteem olema mõistliku tasu eest, mis ei ületa nominaalväärtust, olema remondiks ja hoolduseks saadaval kõigile sõltumatutele ettevõtjatele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 715/2007, (7) ilma et esineks diskrimineerimist |
| --- | --- |

(16)

Tarbijatele vaba valiku ja ausa konkurentsi tagamiseks ning innovatsiooni innustamiseks ja maailmaturul liidu infotehnoloogiatööstuse konkurentsivõime suurendamiseks peaks sõidukisiseste eCall-süsteemide aluseks olema koostalitlusvõimeline, standarditud, turvaline ja avatud juurdepääsuga platvorm võimalikele tulevastele sõidukisisestele rakendustele või teenustele. Kuna selleks on vaja tehnilist ja õiguslikku tuge, peaks komisjon kõigi asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas sõidukitootjate ja sõltumatute ettevõtjatega konsulteerides viivitamatult hindama kõiki avatud juurdepääsuga platvormi edendamise ja tagamise võimalusi ning asjakohasel juhul esitama vastava seadusandliku algatuse. Samuti peaks hädaabinumbril 112 põhinev sõidukisisene eCall-süsteem olema mõistliku tasu eest, mis ei ületa nominaalväärtust, olema remondiks ja hoolduseks saadaval kõigile sõltumatutele ettevõtjatele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 715/2007, (7) ilma et esineks diskrimineerimist

| (17) | Tüübikinnitussüsteemi toimivuse säilitamiseks tuleks käesoleva määruse kohaldamisel heaks kiita ainult täielikult katsetuse läbinud hädaabinumbril 112 põhinevad sõidukisisesed eCall-süsteemid. |
| --- | --- |

(17)

Tüübikinnitussüsteemi toimivuse säilitamiseks tuleks käesoleva määruse kohaldamisel heaks kiita ainult täielikult katsetuse läbinud hädaabinumbril 112 põhinevad sõidukisisesed eCall-süsteemid.

| (18) | Hädaabinumbril 112 põhinev sõidukisisene eCall-süsteem kui hädaabisüsteem peab olema võimalikult töökindel. Tuleks tagada miinimumteabe ning audiokõne ülekande täpsus ja kvaliteet ning hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi pikaealisuse ja vastupidavuse tagamiseks tuleks töötada välja ühtne kontrollirežiim. Seega tuleks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2014/45/EL (8) regulaarselt teostada korralist tehnoülevaatust. |
| --- | --- |

(18)

Hädaabinumbril 112 põhinev sõidukisisene eCall-süsteem kui hädaabisüsteem peab olema võimalikult töökindel. Tuleks tagada miinimumteabe ning audiokõne ülekande täpsus ja kvaliteet ning hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi pikaealisuse ja vastupidavuse tagamiseks tuleks töötada välja ühtne kontrollirežiim. Seega tuleks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2014/45/EL (8) regulaarselt teostada korralist tehnoülevaatust.

| (19) | Direktiivi 2007/46/EÜ alusel ei kohaldata väikeseeriana toodetud sõidukite ning kõnealuse direktiivi artikli 24 kohaselt kinnitatud sõidukite suhtes nõudeid, mis käsitlevad reisijate kaitset laup- ja külgkokkupõrke korral. Seetõttu ei tuleks kõnealuste sõidukite suhtes kohaldada ka kohustust täita käesolevas määruses sätestatud eCall-süsteemi nõudeid. Lisaks ei saa teatavaid M1- ja N1-kategooria sõidukeid tehnilistel põhjustel varustada asjakohase eCall-kõnede algatusmehhanismiga. |
| --- | --- |

(19)

Direktiivi 2007/46/EÜ alusel ei kohaldata väikeseeriana toodetud sõidukite ning kõnealuse direktiivi artikli 24 kohaselt kinnitatud sõidukite suhtes nõudeid, mis käsitlevad reisijate kaitset laup- ja külgkokkupõrke korral. Seetõttu ei tuleks kõnealuste sõidukite suhtes kohaldada ka kohustust täita käesolevas määruses sätestatud eCall-süsteemi nõudeid. Lisaks ei saa teatavaid M1- ja N1-kategooria sõidukeid tehnilistel põhjustel varustada asjakohase eCall-kõnede algatusmehhanismiga.

| (20) | Eriotstarbeliste sõidukite suhtes tuleks kohaldada käesolevas määruses sätestatud eCall-süsteemi nõudeid, kui baas-/mittekomplektne sõiduk on varustatud vajaliku algatusmehhanismiga. |
| --- | --- |

(20)

Eriotstarbeliste sõidukite suhtes tuleks kohaldada käesolevas määruses sätestatud eCall-süsteemi nõudeid, kui baas-/mittekomplektne sõiduk on varustatud vajaliku algatusmehhanismiga.

| (21) | Hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kaudu teostatav isikuandmete töötlemine peab toimuma kooskõlas isikuandmete kaitse eeskirjadega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 95/46/EÜ (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/58/EÜ (10) tagamaks eelkõige, et hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemiga varustatud sõidukid, mis tavaolukorras on seotud hädaabinumbriga 112, ei ole jälgitavad ja neid ei seirataks pidevalt ning hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi edastatav teave sisaldab hädaabikõnede asjakohaseks menetlemiseks nõutavaid miinimumandmeid. Siinkohal tuleks võtta arvesse soovitusi, mille esitas direktiivi 95/46/EÜ artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühm üksikisikute kaitseks seoseks isikuandmete töötlemisega (artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühm) ja mis sisalduvad 26. septembril 2006 vastu võetud dokumendis „Töödokument üleeuroopalise sõidukisisese hädaabikõneteenuse (automaatne hädaabikõne) algatuse mõju kohta andmekaitsele ja eraelu puutumatusele”. |
| --- | --- |

(21)

Hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kaudu teostatav isikuandmete töötlemine peab toimuma kooskõlas isikuandmete kaitse eeskirjadega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 95/46/EÜ (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/58/EÜ (10) tagamaks eelkõige, et hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemiga varustatud sõidukid, mis tavaolukorras on seotud hädaabinumbriga 112, ei ole jälgitavad ja neid ei seirataks pidevalt ning hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi edastatav teave sisaldab hädaabikõnede asjakohaseks menetlemiseks nõutavaid miinimumandmeid. Siinkohal tuleks võtta arvesse soovitusi, mille esitas direktiivi 95/46/EÜ artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühm üksikisikute kaitseks seoseks isikuandmete töötlemisega (artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühm) ja mis sisalduvad 26. septembril 2006 vastu võetud dokumendis „Töödokument üleeuroopalise sõidukisisese hädaabikõneteenuse (automaatne hädaabikõne) algatuse mõju kohta andmekaitsele ja eraelu puutumatusele”.

| (22) | Tootjad peaksid rakendama kõiki vajalikke meetmeid, et täita käesolevas määruses sätestatud eraelu puutumatuse ja andmekaitse eeskirju kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta (11) artiklitega 7 ja 8. |
| --- | --- |

(22)

Tootjad peaksid rakendama kõiki vajalikke meetmeid, et täita käesolevas määruses sätestatud eraelu puutumatuse ja andmekaitse eeskirju kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta (11) artiklitega 7 ja 8.

| (23) | Sõidukitootjad peavad tehniliste nõuete täitmisel integreerima sõidukisisestesse süsteemidesse tehnilised andmekaitsemeetmed ja järgima lõimitud eraelukaitse põhimõtet. |
| --- | --- |

(23)

Sõidukitootjad peavad tehniliste nõuete täitmisel integreerima sõidukisisestesse süsteemidesse tehnilised andmekaitsemeetmed ja järgima lõimitud eraelukaitse põhimõtet.

| (24) | Tootjad peaksid andma sõidukiga koos üleantava tehnilise dokumentatsiooni osana teavet Euroopa ühtsel hädaabinumbril 112 põhineva tasuta avaliku eCall-süsteemi olemasolu kohta, sõiduki omaniku õiguse kohta kasutada seda süsteemi kolmanda isiku teenuseid kasutava eCall-süsteemi asemel ning hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kaudu toimuva andmetöötluse kohta. Seda teavet peaks saama alla laadida ka internetist. |
| --- | --- |

(24)

Tootjad peaksid andma sõidukiga koos üleantava tehnilise dokumentatsiooni osana teavet Euroopa ühtsel hädaabinumbril 112 põhineva tasuta avaliku eCall-süsteemi olemasolu kohta, sõiduki omaniku õiguse kohta kasutada seda süsteemi kolmanda isiku teenuseid kasutava eCall-süsteemi asemel ning hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kaudu toimuva andmetöötluse kohta. Seda teavet peaks saama alla laadida ka internetist.

| (25) | Hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kaudu edastatavaid ja häirekeskuste poolt töödeldavaid andmeid võib edastada otsuses nr 585/2014/EL osutatud hädaabiteenistustele ja teenusepartneritele ainult eCall-kõnedega seotud õnnetuste puhul ja selles otsuses sätestatud tingimustel ning neid võib kasutada ainult selle otsuse eesmärkide saavutamiseks. Andmeid, mida häirekeskused töötlevad hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kaudu, ei edastata ilma andmesubjekti eelneva sõnaselge nõusolekuta kolmandatele isikutele. |
| --- | --- |

(25)

Hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kaudu edastatavaid ja häirekeskuste poolt töödeldavaid andmeid võib edastada otsuses nr 585/2014/EL osutatud hädaabiteenistustele ja teenusepartneritele ainult eCall-kõnedega seotud õnnetuste puhul ja selles otsuses sätestatud tingimustel ning neid võib kasutada ainult selle otsuse eesmärkide saavutamiseks. Andmeid, mida häirekeskused töötlevad hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kaudu, ei edastata ilma andmesubjekti eelneva sõnaselge nõusolekuta kolmandatele isikutele.

| (26) | Euroopa standardiorganisatsioonid, Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituut (ETSI) ja Euroopa Standardikomitee (CEN) on käesolevas määruses osutatud üleeuroopalise eCall-teenuse rakendamiseks välja töötanud ühised standardid, mida tuleks käesoleva määruse puhul kohaldada, kuna see hõlbustaks sõidukisisese eCall-teenuse arengut, tagaks teenuse koostalitlusvõime ja pidevuse kogu liidus ning vähendaks rakenduskulusid liidu jaoks tervikuna. |
| --- | --- |

(26)

Euroopa standardiorganisatsioonid, Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituut (ETSI) ja Euroopa Standardikomitee (CEN) on käesolevas määruses osutatud üleeuroopalise eCall-teenuse rakendamiseks välja töötanud ühised standardid, mida tuleks käesoleva määruse puhul kohaldada, kuna see hõlbustaks sõidukisisese eCall-teenuse arengut, tagaks teenuse koostalitlusvõime ja pidevuse kogu liidus ning vähendaks rakenduskulusid liidu jaoks tervikuna.

| (27) | Hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemiga seotud ühtsete tehniliste nõuete kohaldamise tagamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et teha M1- ja N1-kategooriasse kuuluvate teatavate sõidukiklasside puhul erand kohustusest paigaldada sõidukisiseseid eCall-süsteeme; kehtestada üksikasjalikud tehnilised nõuded ja katsed sõidukitele nende sõidukisiseste eCall-süsteemidega seotud EÜ tüübikinnituste andmiseks ning nimetatud sõidukite jaoks kavandatud ja valmistatud süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele EÜ tüübikinnituse andmiseks; ning selleks, et töötada välja üksikasjalikud tehnilised eeskirjad ja katsemenetlused isikuandmete töötlemisega seotud teatavate eeskirjade rakendamiseks ja selle tagamiseks, et hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi ja kolmanda isiku süsteemide vahel ei toimu isikuandmete vahetamist. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil ja koos asjaomaste sidusrühmadega, eelkõige konsulteeriks kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega tarbijakaitseorganisatsioonide ning Euroopa andmekaitseinspektori ja artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühmaga. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(27)

Hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemiga seotud ühtsete tehniliste nõuete kohaldamise tagamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et teha M1- ja N1-kategooriasse kuuluvate teatavate sõidukiklasside puhul erand kohustusest paigaldada sõidukisiseseid eCall-süsteeme; kehtestada üksikasjalikud tehnilised nõuded ja katsed sõidukitele nende sõidukisiseste eCall-süsteemidega seotud EÜ tüübikinnituste andmiseks ning nimetatud sõidukite jaoks kavandatud ja valmistatud süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele EÜ tüübikinnituse andmiseks; ning selleks, et töötada välja üksikasjalikud tehnilised eeskirjad ja katsemenetlused isikuandmete töötlemisega seotud teatavate eeskirjade rakendamiseks ja selle tagamiseks, et hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi ja kolmanda isiku süsteemide vahel ei toimu isikuandmete vahetamist. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil ja koos asjaomaste sidusrühmadega, eelkõige konsulteeriks kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega tarbijakaitseorganisatsioonide ning Euroopa andmekaitseinspektori ja artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühmaga. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (28) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses jälgitavuse ja seire puudumise hindamise praktilise korra, kasutajateabe vormi ning EÜ tüübikinnitust käsitlevate haldusnormidega seoses tootjate poolt tüübikinnituse saamiseks esitatavate teabedokumentide vormi, EÜ tüübikinnitustunnistuste vormi ning EÜ tüübikinnitusmärgi näidisega. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (12). |
| --- | --- |

(28)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses jälgitavuse ja seire puudumise hindamise praktilise korra, kasutajateabe vormi ning EÜ tüübikinnitust käsitlevate haldusnormidega seoses tootjate poolt tüübikinnituse saamiseks esitatavate teabedokumentide vormi, EÜ tüübikinnitustunnistuste vormi ning EÜ tüübikinnitusmärgi näidisega. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (12).

| (29) | Sõidukitootjatele tuleks anda käesoleva määruse tehniliste nõuetega kohanemiseks piisavalt aega. |
| --- | --- |

(29)

Sõidukitootjatele tuleks anda käesoleva määruse tehniliste nõuetega kohanemiseks piisavalt aega.

| (30) | Käesoleva määruse puhul on direktiivis 2007/46/EÜ sätestatud EÜ tüübikinnitusmenetluse kontekstis tegemist uue üksikmäärusega ning seetõttu tuleks kõnealuse direktiivi I, III, IV ja XI lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(30)

Käesoleva määruse puhul on direktiivis 2007/46/EÜ sätestatud EÜ tüübikinnitusmenetluse kontekstis tegemist uue üksikmäärusega ning seetõttu tuleks kõnealuse direktiivi I, III, IV ja XI lisa vastavalt muuta.

| (31) | Kuna käesoleva määruse eesmärki – siseturu väljakujundamiseks ühtsete tehniliste nõuete kehtestamise kaudu hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemiga varustatud uutele tüübikinnituse saanud sõidukitele – ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(31)

Kuna käesoleva määruse eesmärki – siseturu väljakujundamiseks ühtsete tehniliste nõuete kehtestamise kaudu hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemiga varustatud uutele tüübikinnituse saanud sõidukitele – ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (32) | Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteeriti vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (13) artikli 28 lõikele 2 ja ta esitas oma arvamuse 29. oktoobril 2013 (14), |
| --- | --- |

(32)

Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteeriti vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (13) artikli 28 lõikele 2 ja ta esitas oma arvamuse 29. oktoobril 2013 (14),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse üldised nõuded EÜ tüübikinnituse andmiseks sõidukitele seoses hädaabinumbril 112 põhinevate sõidukisiseste eCall-süsteemidega ning hädaabinumbril 112 põhinevatele sõidukisisestele eCall-süsteemidele, nende osadele ja eraldi seadmestikele.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse M1- ja N1-kategooria sõidukite suhtes, mis on määratletud direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A osa punktides 1.1.1 ja 1.2.1, ning kõnealuste sõidukite jaoks kavandatud ja valmistatud hädaabinumbril 112 põhinevate sõidukisiseste eCall-süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike suhtes.

Seda ei kohaldata järgmiste sõidukite suhtes:

| a) | väikeseeriana toodetud sõidukid, mis on kinnituse saanud direktiivi 2007/46/EÜ artiklite 22 ja 23 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

väikeseeriana toodetud sõidukid, mis on kinnituse saanud direktiivi 2007/46/EÜ artiklite 22 ja 23 kohaselt;

| b) | direktiivi 2007/46/EÜ artikli 24 kohaselt kinnituse saanud sõidukid; |
| --- | --- |

b)

direktiivi 2007/46/EÜ artikli 24 kohaselt kinnituse saanud sõidukid;

| c) | sõidukid, mida ei ole vastavalt lõikele 2 võimalik tehnilistel põhjustel varustada asjakohase eCall-kõne algatusmehhanismiga. |
| --- | --- |

c)

sõidukid, mida ei ole vastavalt lõikele 2 võimalik tehnilistel põhjustel varustada asjakohase eCall-kõne algatusmehhanismiga.

2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 8 vastu delegeeritud õigusakte, et määrata komisjoni poolt või komisjoni volitusel läbi viidud tasuvusuuringu põhjal ning kõiki asjakohaseid turvalisus- ja tehnilisi küsimusi arvestades kindlaks M1- ja N1-kategooria sõidukiklassid, mida ei ole tehnilistel põhjustel võimalik varustada asjakohase eCall-kõne algatusmehhanismiga.

Esimesed kõnealused delegeeritud õigusaktid võetakse vastu hiljemalt ... (15).

Artikkel 3

Mõisted

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse lisaks direktiivi 2007/46/EÜ artiklis 3 sätestatud mõistetele järgmisi mõisteid:

1)   „hädaabinumbril 112 põhinev sõidukisisene eCall-süsteem”– hädaabisüsteem, mis koosneb sõidukisisestest seadmetest ja vahenditest eCall-kõne edastamise algatamiseks, juhtimiseks ja teostamiseks, mis aktiveeritakse kas automaatselt sõidukisiseste anduritega või käsitsi ning mis edastab avaliku traadita mobiilsidevõrgu kaudu miinimumteavet ja loob hädaabinumbril 112 põhineva audiokanali sõidukis viibivate isikute ning eCall-häirekeskuse vahel;

2)   „eCall-kõne”– sõidukisisene hädaabikõne numbrile 112, mis tehakse kas automaatselt sõidukisiseste andurite aktiveerimise abil või käsitsi, mis edastab miinimumteavet ning loob avaliku traadita mobiilsidevõrgu kaudu audiokanali sõiduki ja eCall-häirekeskuse vahel;

3)   „häirekeskus”– koht, kus ametiasutuse vastutusel või liikmesriigi poolt tunnustatud eraõigusliku isiku poolt hädaabikõnedele esimesena vastatakse;

4)   „kõige sobivam häirekeskus”– häirekeskus, mille pädevad ametiasutused on eelnevalt kindlaks määranud vastama teatavast piirkonnast tulevatele või teatavat liiki hädaabikõnedele;

5)   „eCall-häirekeskus”– häirekeskus, mille ametiasutused on eelnevalt kindlaks määranud kõige sobivamaks häirekeskuseks eCall-kõnede vastuvõtmiseks ja menetlemiseks;

6)   „miinimumteave”– teave, mis on kindlaks määratud standardiga „Intelligentsed transpordisüsteemid – eSafety – automaatse hädaabikõne kaudu edastatav miinimumteave” (EN 15722:2011) ja mis edastatakse eCall-häirekeskusele;

7)   „sõidukisisesed seadmed”– alaliselt sõidukisse paigaldatud seadmed, mis annavad või omavad juurdepääsu sõidukisisestele andmetele, mida on vaja eCall-toimingu tegemiseks avaliku traadita mobiilsidevõrgu kaudu;

8)   „eCall-toiming”– traadita mobiilside sessiooni loomine avaliku traadita mobiilsidevõrgu kaudu ja miinimumteabe edastamine sõidukilt eCall-häirekeskusele ning audiokanali loomine sõiduki ja kõnealuse eCall-häirekeskuse vahel;

9)   „avalik traadita mobiilsidevõrk”– traadita mobiilsidevõrk, mis on avalikkusele kättesaadav vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividele 2002/21/EÜ (16) ja 2002/22/EÜ (17);

10)   „kolmanda isiku teenuseid kasutav eCall-kõne”– sõidukisisene hädaabikõne kolmandast isikust teenuseosutajale, mis tehakse kas automaatselt sõidukisiseste andurite aktiveerimise abil või käsitsi, mis edastab avaliku traadita mobiilsidevõrgu kaudu miinimumteavet ning loob audiokanali sõiduki ja kolmandast isikust teenuseosutaja vahel;

11)   „kolmandast isikust teenuseosutaja”– organisatsioon, kellel on liikmesriigi ametiasutuste luba võtta vastu kolmanda isiku teenuseid kasutavaid eCall-kõnesid ja edastada eCall-häirekeskusele miinimumteavet;

12)   „kolmanda isiku teenuseid kasutav sõidukisisene eCall-süsteem”– süsteem, mis aktiveeritakse kas automaatselt sõidukisiseste anduritega või käsitsi, mis edastab avaliku traadita mobiilsidevõrgu kaudu miinimumteavet ning loob audiokanali sõiduki ja kolmandast isikust teenuseosutaja vahel.

Artikkel 4

Tootjate üldised kohustused

Tootjad tõendavad, et kõik artiklis 2 osutatud uued sõidukitüübid on vastavalt käesolevale määrusele ja käesoleva määruse alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktidele ja rakendusaktidele varustatud alaliselt sõidukisse paigaldatud, hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemiga.

Artikkel 5

Tootjate erikohustused

1.   Tootjad tagavad, et kõik nende uued sõidukitüübid ning selliste sõidukite jaoks kavandatud ja valmistatud sõidukisisesed hädaabinumbril 112 põhinevad eCall-süsteemid, nende osad ja eraldi seadmestikud toodetakse ja neile antakse tüübikinnitus vastavalt käesolevale määrusele ja käesoleva määruse alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktidele ja rakendusaktidele.

2.   Tootjad tõendavad, et kõik uued sõidukitüübid toodetakse selliselt, et liidu territooriumil aset leidva raske liiklusõnnetuse korral, mis tuvastatakse ühe või mitme sõidukis oleva anduri või protsessori aktiveerumise abil, on tagatud eCall-kõne automaatne algatamine Euroopa ühtsele hädaabinumbrile 112.

Tootjad tõendavad, et uued sõidukitüübid toodetakse selliselt, et eCall-kõne algatamine Euroopa ühtsele hädaabinumbrile 112 oleks võimalik ka käsitsi.

Tootjad tagavad, et hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi käsitsi algatamise juhtseadis oleks kavandatud nii, et välditakse väärkasutust.

3.   Lõige 2 ei piira sõidukiomaniku õigust kasutada lisaks hädaabinumbril 112 põhinevale sõidukisisesele eCall-süsteemile kolmanda isiku teenuseid kasutavat sõidukisisest eCall-süsteemi, tingimusel et täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | kolmanda isiku teenuseid kasutav sõidukisisene eCall-süsteem vastab standardile EN 16102:2011 „Intelligentsed transpordisüsteemid – eCall – käitamisnõuded kolmanda isiku teenusele”; |
| --- | --- |

a)

kolmanda isiku teenuseid kasutav sõidukisisene eCall-süsteem vastab standardile EN 16102:2011 „Intelligentsed transpordisüsteemid – eCall – käitamisnõuded kolmanda isiku teenusele”;

| b) | tootjad tagavad, et korraga on aktiivne ainult üks süsteem ning et hädaabinumbril 112 põhinev sõidukisisene eCall-süsteem käivitub automaatselt, kui kolmanda isiku teenuseid kasutav sõidukisisene eCall-süsteem ei toimi; |
| --- | --- |

b)

tootjad tagavad, et korraga on aktiivne ainult üks süsteem ning et hädaabinumbril 112 põhinev sõidukisisene eCall-süsteem käivitub automaatselt, kui kolmanda isiku teenuseid kasutav sõidukisisene eCall-süsteem ei toimi;

| c) | sõiduki omanikul on igal ajal õigus valida kolmanda isiku teenuseid kasutava sõidukisisese eCall-süsteemi asemel hädaabinumbril 112 põhinev sõidukisisene eCall-süsteem; |
| --- | --- |

c)

sõiduki omanikul on igal ajal õigus valida kolmanda isiku teenuseid kasutava sõidukisisese eCall-süsteemi asemel hädaabinumbril 112 põhinev sõidukisisene eCall-süsteem;

| d) | tootjad lisavad teabe punktis c osutatud õiguse kohta sõiduki kasutusjuhendisse. |
| --- | --- |

d)

tootjad lisavad teabe punktis c osutatud õiguse kohta sõiduki kasutusjuhendisse.

4.   Tootjad tagavad, et hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi vastuvõtjad ühilduvad Galileo ja EGNOS süsteemide positsioneerimisteenustega. Tootjad võivad lisaks valida ühilduvuse ka muude satelliitnavigatsioonisüsteemidega.

5.   EÜ tüübikinnituse saamiseks sobivad ainult need sõidukisse alaliselt paigaldatud või tüübikinnituse eraldi saanud, hädaabinumbril 112 põhinevad sõidukisisesed eCall-süsteemid, mida saab katsetada.

6.   Tootjad tõendavad, et tõsise süsteemivea puhul, mis muudab võimatuks hädaabinumbril 112 põhineva eCall-kõne tegemise, antakse sõidukis viibijatele hoiatus.

7.   Hädaabinumbril 112 põhinev sõidukisisene eCall-süsteem peab mõistliku tasu eest, mis ei ületa nominaalväärtust, olema remondiks ja hoolduseks saadaval kõigile sõltumatutele ettevõtjatele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 715/2007, ilma et esineks diskrimineerimist.

8.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 8 vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse üksikasjalikud tehnilised nõuded ja katsed sõidukitele hädaabinumbril 112 põhinevate sõidukisiseste eCall-süsteemidega seotud EÜ tüübikinnituse andmiseks ning hädaabinumbril 112 põhinevatele sõidukisisestele eCall-süsteemidele, nende osadele ja eraldi seadmestikele EÜ tüübikinnituse andmiseks.

Käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud tehniliste nõuete ja katsete aluseks on lõigetes 2–7 kehtestatud nõuded ning olemasolevad eCall-süsteemiga seotud standardid, kui nad on kohaldatavad, sealhulgas:

| a) | EN 16072:2011 „Intelligentsed transpordisüsteemid – eSafety – üleeuroopaline eCall-süsteem – käitamisnõuded”; |
| --- | --- |

a)

EN 16072:2011 „Intelligentsed transpordisüsteemid – eSafety – üleeuroopaline eCall-süsteem – käitamisnõuded”;

| b) | EN 16062:2011 „Intelligentsed transpordisüsteemid – eSafety – eCall-süsteemi kõrgetasemeliste rakenduste nõuded”; |
| --- | --- |

b)

EN 16062:2011 „Intelligentsed transpordisüsteemid – eSafety – eCall-süsteemi kõrgetasemeliste rakenduste nõuded”;

| c) | CEN/TS 16454:2013 „Intelligentsed transpordisüsteemid – eSafety – eCall-süsteemi kui terviku vastavuskatsed” seoses hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi vastavusega üleeuroopalisele eCall-süsteemile; |
| --- | --- |

c)

CEN/TS 16454:2013 „Intelligentsed transpordisüsteemid – eSafety – eCall-süsteemi kui terviku vastavuskatsed” seoses hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi vastavusega üleeuroopalisele eCall-süsteemile;

| d) | EN 15722:2011 „Intelligentsed transpordisüsteemid – eSafety – automaatse hädaabikõne kaudu edastatav miinimumteave”; |
| --- | --- |

d)

EN 15722:2011 „Intelligentsed transpordisüsteemid – eSafety – automaatse hädaabikõne kaudu edastatav miinimumteave”;

| e) | EN 16102:2011 „Intelligentsed transpordisüsteemid – eCall – käitamisnõuded kolmanda isiku teenusele”; |
| --- | --- |

e)

EN 16102:2011 „Intelligentsed transpordisüsteemid – eCall – käitamisnõuded kolmanda isiku teenusele”;

| f) | muud täiendavad eCall-süsteemiga seotud Euroopa standardid, mis on vastu võetud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1025/2012 (18) sätestatud menetlusega või sellised ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjad (UNECE eeskirjad) eCall-süsteemide kohta, millega liit on ühinenud. |
| --- | --- |

f)

muud täiendavad eCall-süsteemiga seotud Euroopa standardid, mis on vastu võetud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1025/2012 (18) sätestatud menetlusega või sellised ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjad (UNECE eeskirjad) eCall-süsteemide kohta, millega liit on ühinenud.

Esimesed kõnealused delegeeritud õigusaktid võetakse vastu hiljemalt ... (19).

9.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 8 vastu delegeeritud õigusakte, et ajakohastada uue versiooni vastuvõtmise korral käesoleva artikli lõikes 8 osutatud standardite versioone.

Artikkel 6

Eraelu puutumatuse ja andmekaitse eeskirjad

1.   Käesolev määrus ei piira direktiivide 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ kohaldamist. Igasugune isikuandmete töötlemine hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kaudu peab toimuma kooskõlas nendes direktiivides sätestatud isikuandmete kaitse eeskirjadega.

2.   Käesoleva määruse kohaselt töödeldavaid isikuandmeid kasutatakse vaid artikli 5 lõike 2 esimeses lõigus osutatud hädaolukordade lahendamiseks.

3.   Käesoleva määruse kohaselt töödeldavaid isikuandmeid ei säilitata kauem, kui on vaja artikli 5 lõike 2 esimeses lõigus osutatud hädaolukordade lahendamiseks. Sellised andmed kustutatakse täielikult kohe, kui neid ei ole sel eesmärgil enam vaja.

4.   Tootjad tagavad, et hädaabinumbril 112 põhinev sõidukisisene eCall-süsteem ei oleks jälgitav ja seda ei seirataks pidevalt.

5.   Tootjad tagavad, et hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi mälust kustutatakse andmeid automaatselt ja pidevalt. Lubatud on säilitada ainult sõiduki viimased kolm asukohta, kui see on rangelt vajalik selleks, et määrata kindlaks asukoht ja liikumissuund sündmuse ajal.

6.   Kõnealused andmed ei ole enne eCall-kõne algatamist kättesaadavad ühelegi üksusele väljaspool hädaabinumbril põhinevat sõidukisisest eCall-süsteemi.

7.   Hädaabinumbril 112 põhinevale sõidukisisesele eCall-süsteemile lisatakse eraelu puutumatust soodustavaid tehnoloogiaid, et eCall-süsteemi kasutajatel oleks tagatud eraelu puutumatuse kaitse asjakohane tase ning vajalikud kaitsemeetmed, mis takistavad jälgimist ja süsteemi kuritarvitamist.

8.   Hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kaudu edastatav miinimumteave sisaldab ainult miinimumandmeid, mis on osutatud standardis EN 15722:2011, „Intelligentsed transpordisüsteemid – eSafety – automaatse hädaabikõne kaudu edastatav miinimumteave”. Hädaabinumbril 112 põhinev sõidukisisene eCall-süsteem ei edasta mingit täiendavat teavet. Miinimumteavet säilitatakse viisil, mis võimaldab seda täielikult ja püsivalt kustutada.

9.   Tootjad esitavad sõiduki kasutusjuhendis arusaadava ja tervikliku teabe hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kaudu toimuva andmetöötluse kohta. Teave sisaldab järgmisi andmeid:

| a) | viide töötlemise õiguslikule alusele; |
| --- | --- |

a)

viide töötlemise õiguslikule alusele;

| b) | asjaolu, et hädaabinumbril 112 põhinev sõidukisisene eCall-süsteem on vaikimisi aktiveeritud olekus; |
| --- | --- |

b)

asjaolu, et hädaabinumbril 112 põhinev sõidukisisene eCall-süsteem on vaikimisi aktiveeritud olekus;

| c) | hädaabinumbril 112 põhinevas sõidukisiseses eCall-süsteemis andmete töötlemise kord; |
| --- | --- |

c)

hädaabinumbril 112 põhinevas sõidukisiseses eCall-süsteemis andmete töötlemise kord;

| d) | eCall-süsteemis andmete töötlemise konkreetne eesmärk, mis peab piirduma artikli 5 lõike 2 esimeses lõigus osutatud hädaolukordadega; |
| --- | --- |

d)

eCall-süsteemis andmete töötlemise konkreetne eesmärk, mis peab piirduma artikli 5 lõike 2 esimeses lõigus osutatud hädaolukordadega;

| e) | kogutud ja töödeldud andmete tüüp ning nende andmete saajad; |
| --- | --- |

e)

kogutud ja töödeldud andmete tüüp ning nende andmete saajad;

| f) | andmete hädaabinumbril 112 põhinevas sõidukisiseses eCall-süsteemis säilitamise tähtaeg; |
| --- | --- |

f)

andmete hädaabinumbril 112 põhinevas sõidukisiseses eCall-süsteemis säilitamise tähtaeg;

| g) | asjaolu, et sõidukit ei seirata pidevalt; |
| --- | --- |

g)

asjaolu, et sõidukit ei seirata pidevalt;

| h) | andmesubjekti õiguste teostamise kord ja juurdepääsutaotluste menetlemise eest vastutav kontakttalitus; |
| --- | --- |

h)

andmesubjekti õiguste teostamise kord ja juurdepääsutaotluste menetlemise eest vastutav kontakttalitus;

| i) | igasugune täiendav teave isikuandmete jälgitavuse, seire ja töötlemise kohta, mida on vaja kolmanda isiku teenuseid kasutava eCall-teenuse ja/või muu lisandväärtust pakkuva teenuse osutamiseks, mis nõuab omaniku sõnaselget nõusolekut ja peab olema kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ. Eriti tuleb arvesse võtta asjaolu, et hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi ja kolmanda isiku teenuseid kasutavate sõidukisiseste eCall-süsteemide või muude lisandväärtust pakkuvate teenuste andmetöötluses võib olla erinevusi. |
| --- | --- |

i)

igasugune täiendav teave isikuandmete jälgitavuse, seire ja töötlemise kohta, mida on vaja kolmanda isiku teenuseid kasutava eCall-teenuse ja/või muu lisandväärtust pakkuva teenuse osutamiseks, mis nõuab omaniku sõnaselget nõusolekut ja peab olema kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ. Eriti tuleb arvesse võtta asjaolu, et hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi ja kolmanda isiku teenuseid kasutavate sõidukisiseste eCall-süsteemide või muude lisandväärtust pakkuvate teenuste andmetöötluses võib olla erinevusi.

10.   Selleks, et vältida segadust andmetöötluse eesmärkide ja lisandväärtuse küsimuses, esitatakse lõikes 9 osutatud teave sõiduki kasutusjuhendis enne süsteemi kasutamist eraldi hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi ja kolmanda isiku teenuseid kasutavate eCall-süsteemide kohta.

11.   Tootjad tagavad, et hädaabinumbril 112 põhinev sõidukisisene eCall-süsteem ja iga täiendav süsteem, mis pakub kolmanda isiku teenuseid kasutavat eCall-teenust või lisandväärtusega teenust, oleksid kavandatud nii, et isikuandmete vahetamine nende vahel ei ole võimalik. Kolmanda isiku teenuseid kasutava eCall-teenuse või lisandväärtusega teenust pakkuva süsteemi kasutamata jätmine või andmesubjekti keeldumine lasta oma isikuandmeid kolmanda isiku teenuseid kasutava eCall-teenuse või lisandväärtusega teenuse jaoks töödelda ei tohi hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kasutamist kuidagi kahjustada.

12.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 8 vastu delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks

| a) | üksikasjalikud tehnilised nõuded ja katsemenetlused lõigetes 2 ja 3 osutatud isikuandmete töötlemise eeskirjade rakendamiseks; |
| --- | --- |

a)

üksikasjalikud tehnilised nõuded ja katsemenetlused lõigetes 2 ja 3 osutatud isikuandmete töötlemise eeskirjade rakendamiseks;

| b) | üksikasjalikud tehnilised nõuded ja katsemenetlused tagamaks, et hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi ja kolmanda isiku teenuseid kasutavate eCall-süsteemide vahel ei toimuks isikuandmete vahetust, nagu on osutatud lõikes 11. |
| --- | --- |

b)

üksikasjalikud tehnilised nõuded ja katsemenetlused tagamaks, et hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi ja kolmanda isiku teenuseid kasutavate eCall-süsteemide vahel ei toimuks isikuandmete vahetust, nagu on osutatud lõikes 11.

Esimesed kõnealused delegeeritud õigusaktid võetakse vastu hiljemalt ... (20).

13.   Komisjon kehtestab rakendusaktidega:

| a) | lõigetes 4, 5 ja 6 osutatud jälgitavuse ja seire puudumise hindamise praktilise korra; |
| --- | --- |

a)

lõigetes 4, 5 ja 6 osutatud jälgitavuse ja seire puudumise hindamise praktilise korra;

| b) | lõikes 9 osutatud kasutajateabe vormi. |
| --- | --- |

b)

lõikes 9 osutatud kasutajateabe vormi.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Esimesed kõnealused rakendusaktid võetakse vastu hiljemalt ... (20).

Artikkel 7

Liikmesriikide kohustused

Alates 31. märtsist 2018 annavad liikmesriikide ametiasutused seoses hädaabinumbril 112 põhinevate sõidukisiseste eCall-süsteemidega tüübikinnituse ainult sellistele uutele sõidukitüüpidele ja selliste sõidukite jaoks kavandatud ja valmistatud hädaabinumbril 112 põhinevate sõidukisiseste eCall-süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike uutele tüüpidele, mis on kooskõlas käesoleva määruse ning käesoleva määruse alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktidega.

Artikkel 8

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 2 lõikes 2, artikli 5 lõigetes 8 ja 9 ning artikli 6 lõikes 12 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (21). Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 2 lõikes 2, artikli 5 lõigetes 8 ja 9 ning artikli 6 lõikes 12 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 2 lõike 2, artikli 5 lõigete 8 ja 9 ning artikli 6 lõike 12 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 9

Rakendusaktid

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles sätestatakse haldusnormid artikli 5 lõike 1 kohaselt nõutava EÜ tüübikinnituse andmiseks sõidukitele seoses hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemiga ning selliste sõidukite jaoks kavandatud ja valmistatud ja hädaabinumbril 112 põhinevatele sõidukisisestele eCall-süsteemidele, nende osadele ja eraldi seadmestikele, ning mis käsitlevad:

| a) | tootjate poolt tüübikinnituse saamiseks esitatavate teabedokumentide vorme, |
| --- | --- |

a)

tootjate poolt tüübikinnituse saamiseks esitatavate teabedokumentide vorme,

| b) | EÜ tüübikinnitustunnistuste vorme, |
| --- | --- |

b)

EÜ tüübikinnitustunnistuste vorme,

| c) | EÜ tüübikinnitusmärgi näidist (näidiseid). |
| --- | --- |

c)

EÜ tüübikinnitusmärgi näidist (näidiseid).

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Esimesed kõnealused rakendusaktid võetakse vastu hiljemalt ... (22).

Artikkel 10

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab mootorsõidukite tehniline komitee, mis on loodud direktiivi 2007/46/EÜ artikli 40 lõike 1 alusel. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.

Artikkel 11

Karistused

1.   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse, kui tootjad ei täida käesoleva määruse ja käesoleva määruse alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide sätteid. Nad võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada karistuste rakendamine. Kehtestatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad neist sätetest komisjonile ja annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest.

2.   Karistatavad rikkumised on vähemalt järgmised:

| a) | valeandmete esitamine tüübikinnitusmenetluses või sõiduki tagasivõtmisega päädivas menetluses; |
| --- | --- |

a)

valeandmete esitamine tüübikinnitusmenetluses või sõiduki tagasivõtmisega päädivas menetluses;

| b) | katsetulemuste võltsimine tüübikinnituse saamiseks; |
| --- | --- |

b)

katsetulemuste võltsimine tüübikinnituse saamiseks;

| c) | selliste andmete või tehniliste kirjelduste esitamisest hoidumine, mis võivad tuua kaasa tüübikinnituse tagasivõtmise, selle andmisest keeldumise või tühistamise; |
| --- | --- |

c)

selliste andmete või tehniliste kirjelduste esitamisest hoidumine, mis võivad tuua kaasa tüübikinnituse tagasivõtmise, selle andmisest keeldumise või tühistamise;

| d) | artikli 6 sätete rikkumine; |
| --- | --- |

d)

artikli 6 sätete rikkumine;

| e) | artikli 5 lõikega 7 vastuolus olev tegevus. |
| --- | --- |

e)

artikli 5 lõikega 7 vastuolus olev tegevus.

Artikkel 12

Aruandlus ja läbivaatamine

1.   Komisjon koostab 31. märtsiks 2021 Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitamiseks hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi rakendamise tulemuste, sealhulgas selle kasutuselevõtu ulatuse hindamise aruande. Komisjon uurib, kas määruse kohaldamisala tuleks laiendada teistele sõidukikategooriatele, nt raskeveokid, bussid, kaherattalised mootorsõidukid ja põllumajandustraktorid. Komisjon esitab asjakohasel juhul vastava seadusandliku ettepaneku.

2.   Pärast ulatuslikku konsulteerimist kõigi asjaomaste sidusrühmadega ning tasuvusuuringu läbiviimist hindab komisjon vajadust koostalitlusvõimelise, avatud juurdepääsuga, turvalise ja standarditud platvormi nõuete järele. Kui see on asjakohane ja mitte hiljem kui ... (23). võtab komisjon vastu nendel nõuetel põhineva seadusandliku ettepaneku.

Artikkel 13

Direktiivi 2007/46/EÜ muutmine

Direktiivi 2007/46/EÜ I, III, IV ja XI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 2 lõiget 2, artikli 5 lõikeid 8 ja 9, artikli 6 lõikeid 12 ja 13 ning artikleid 8, 9, 10 ja 12 kohaldatakse alates ... (24).

Käesoleva artikli teises lõigus osutamata artikleid kohaldatakse alates 31. märtsist 2018.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 341, 21.11.2013, lk 47.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 26. veebruari 2014. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 2. märtsi 2015. aasta esimese lugemise seisukoht. Euroopa Parlamendi ... seisukoht.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta otsus nr 585/2014/EL koostalitlusvõimelise ELi-ülese eCall-teenuse kasutuselevõtu kohta (ELT L 164, 3.6.2014, lk 6).

4

(5)  Komisjoni 8. septembri 2011. aasta soovitus 2011/750/EL, mis käsitleb ELi-ülese eCall-teenuse toetamist sõidukist numbrile 112 valitud hädaabikõnede („eCall-kõned”) edastamiseks elektroonilistes sidevõrkudes (ELT L 303, 22.11.2011, lk 46).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1285/2013 Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 876/2002 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 683/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 171, 29.6.2007, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/45/EL, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 51).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37).

10

(11)  ELT C 326, 26.10.2012, lk 391.

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

13

(14)  ELT C 38, 8.2.2014, lk 8.

14

(15)  Kaksteist kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv) (EÜT L 108, 24.4.2002, lk 51).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).

18

(19)  Kaksteist kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

19

(20)  Kaksteist kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

20

(21)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

21

(22)  Kaksteist kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

22

(23)  Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

23

(24)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

24

---

LISA

Direktiivi 2007/46/EÜ muudatused

Direktiivi 2007/46/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisasse lisatakse järgmised punktid:
  „12.8.   eCall-süsteem






  12.8.1. | Olemas: jah/ei (1) |
| --- | --- | --- |

1)

I lisasse lisatakse järgmised punktid:

„12.8.   eCall-süsteem

12.8.1.

Olemas: jah/ei (1)

| 12.8.2. | Seadme tehniline kirjeldus ja/või joonised: ...”. |
| --- | --- |

12.8.2.

Seadme tehniline kirjeldus ja/või joonised: ...”.

| 2) | III lisa I osa A jakku lisatakse järgmised punktid:
  „12.8.   eCall-süsteem






  12.8.1. | Olemas: jah/ei (1)”. |
| --- | --- | --- |

2)

III lisa I osa A jakku lisatakse järgmised punktid:

„12.8.   eCall-süsteem

12.8.1.

Olemas: jah/ei (1)”.

| 3) | IV lisa I osa muudetakse järgmiselt:






  a) | tabelisse lisatakse järgmine punkt:

















  Punkt | Teema | Õigusakt | Kohaldamine |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| „71 | eCall-süsteem | Määrus (EL) ... (1) | X | | | X” | | | | | | |

3)

IV lisa I osa muudetakse järgmiselt:

a)

tabelisse lisatakse järgmine punkt:

Punkt

Teema

Õigusakt

Kohaldamine

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

„71

eCall-süsteem

Määrus (EL) ... (1)

X

X”

| b) | 1. liidet muudetakse järgmiselt:






  i) | tabelisse 1 lisatakse järgmine punkt:









  Punkt | Teema | Õigusakt | Eriküsimused | Kohaldatavus ja erinõuded |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | eCall-süsteem | Määrus (EL) ... (*) | | Ei kohaldata” |

b)

1. liidet muudetakse järgmiselt:

i)

tabelisse 1 lisatakse järgmine punkt:

Punkt

Teema

Õigusakt

Eriküsimused

Kohaldatavus ja erinõuded

„71

eCall-süsteem

Määrus (EL) ... (*)

Ei kohaldata”

| ii) | tabelisse 2 lisatakse järgmine punkt:









  Punkt | Teema | Õigusakt | Eriküsimused | Kohaldatavus ja erinõuded |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | eCall-süsteem | Määrus (EL) ... (*) | | Ei kohaldata” |

ii)

tabelisse 2 lisatakse järgmine punkt:

Punkt

Teema

Õigusakt

Eriküsimused

Kohaldatavus ja erinõuded

„71

eCall-süsteem

Määrus (EL) ... (*)

Ei kohaldata”

| c) | 2. liite punkti 4 „Tehnilised nõuded” muudetakse järgmiselt:






  i) | I ossa lisatakse järgmine jaotis: M1-kategooria sõidukid:







  Jaotis | Õigusakti viide | Alternatiivsed nõuded |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | Määrus (EL) ... (2)

  (eCall-süsteemid) | Nimetatud määruses sätestatud nõudeid ei kohaldata.” |

c)

2. liite punkti 4 „Tehnilised nõuded” muudetakse järgmiselt:

i)

I ossa lisatakse järgmine jaotis: M1-kategooria sõidukid:

Jaotis

Õigusakti viide

Alternatiivsed nõuded

„71

Määrus (EL) ... (2)

(eCall-süsteemid)

Nimetatud määruses sätestatud nõudeid ei kohaldata.”

| ii) | II ossa lisatakse järgmine jaotis: N1-kategooria sõidukid:







  Jaotis | Õigusakti viide | Alternatiivsed nõuded |
| --- | --- | --- | --- |
| „71 | Määrus (EL) ... (*)
  (eCall-süsteemid) | Nimetatud määruses sätestatud nõudeid ei kohaldata.” |

ii)

II ossa lisatakse järgmine jaotis: N1-kategooria sõidukid:

Jaotis

Õigusakti viide

Alternatiivsed nõuded

„71

Määrus (EL) ... (*)

(eCall-süsteemid)

Nimetatud määruses sätestatud nõudeid ei kohaldata.”

| 4) | XI lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 1. liites lisatakse tabelisse järgmine punkt:











  Jrk-nr | Objekt | Viide õigusaktile | M1 ≤ 2 500 (*) kg | M1 > 2 500 (*) kg | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | eCall-süsteem | Määrus (EL) ... (*) | G | G | Ei kohaldata | Ei kohaldata” |

4)

XI lisa muudetakse järgmiselt:

a)

1. liites lisatakse tabelisse järgmine punkt:

Jrk-nr

Objekt

Viide õigusaktile

M1 ≤ 2 500 (*) kg

M1 > 2 500 (*) kg

M2

M3

„71

eCall-süsteem

Määrus (EL) ... (*)

G

G

Ei kohaldata

Ei kohaldata”

| b) | 2. liites lisatakse tabelisse järgmine punkt:

















  Jrk-nr | Objekt | Viide õigusaktile | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | eCall-süsteem | Määrus (EL) ... (*) | G | Ei kohaldata | Ei kohaldata | G | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata” |

b)

2. liites lisatakse tabelisse järgmine punkt:

Jrk-nr

Objekt

Viide õigusaktile

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

„71

eCall-süsteem

Määrus (EL) ... (*)

G

Ei kohaldata

Ei kohaldata

G

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata”

| c) | 3. liites lisatakse tabelisse järgmine punkt:








  Jrk-nr | Teema | Õigusakt | M1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | eCall-süsteem | Määrus (EL) ... (*) | G” |

c)

3. liites lisatakse tabelisse järgmine punkt:

Jrk-nr

Teema

Õigusakt

M1

„71

eCall-süsteem

Määrus (EL) ... (*)

G”

| d) | 4. liites lisatakse tabelisse järgmine punkt:
















  Jrk-nr | Objekt | Viide õigusaktile | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „71 | eCall-süsteem | Määrus (EL) ... (*) | N/A | Ei kohaldata | G | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata” |

d)

4. liites lisatakse tabelisse järgmine punkt:

Jrk-nr

Objekt

Viide õigusaktile

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

„71

eCall-süsteem

Määrus (EL) ... (*)

N/A

Ei kohaldata

G

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata”

---

(1)  Käesoleva määruse number.

(2)  Käesoleva määruse number.

---

| 24.4.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/15

---

Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 4/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb hädaabinumbri 112 teenusel põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi kasutuselevõtmisega seotud tüübikinnituse nõudeid ning millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ

(2015/C 134/02)

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon edastas 13. juunil 2013 eespool nimetatud määruse ettepaneku nõukogule ja Euroopa Parlamendile koos ettepanekuga vastava otsuse vastuvõtmiseks. Nimetatud kahe ettepaneku eesmärk on tagada numbril 112 põhineva hädaabikõnede (eCall) teenuse kasutuselevõtt kogu liidus.
  Nõukogu võttis otsuse (1) vastu 8. mail 2014. |
| --- | --- |

1.

Komisjon edastas 13. juunil 2013 eespool nimetatud määruse ettepaneku nõukogule ja Euroopa Parlamendile koos ettepanekuga vastava otsuse vastuvõtmiseks. Nimetatud kahe ettepaneku eesmärk on tagada numbril 112 põhineva hädaabikõnede (eCall) teenuse kasutuselevõtt kogu liidus.

Nõukogu võttis otsuse (1) vastu 8. mail 2014.

| 2. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee avaldas oma arvamuse 19. septembril 2013. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee avaldas oma arvamuse 19. septembril 2013.

| 3. | Euroopa Andmekaitseinspektor esitas nõukogule ja Euroopa Parlamendile oma arvamuse 29. oktoobril 2013. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Andmekaitseinspektor esitas nõukogule ja Euroopa Parlamendile oma arvamuse 29. oktoobril 2013.

| 4. | Euroopa Parlament (raportöör Olga Sehnalová, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon) võttis oma esimese lugemise kokkuleppe vastu 26. veebruaril 2014. Olga Sehnalová nimetati uuesti raportööriks pärast 2014. aasta mais toimunud valimisi. |
| --- | --- |

4.

Euroopa Parlament (raportöör Olga Sehnalová, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon) võttis oma esimese lugemise kokkuleppe vastu 26. veebruaril 2014. Olga Sehnalová nimetati uuesti raportööriks pärast 2014. aasta mais toimunud valimisi.

| 5. | Nõukogu võttis üldise lähenemisviisi vastu 26. mail 2014 (dok 9879/14). Eesistujariigile anti volitused alustada läbirääkimisi Euroopa Parlamendiga. |
| --- | --- |

5.

Nõukogu võttis üldise lähenemisviisi vastu 26. mail 2014 (dok 9879/14). Eesistujariigile anti volitused alustada läbirääkimisi Euroopa Parlamendiga.

| 6. | Toimus kolm kolmepoolset kohtumist: 8. oktoobril, 11. novembril ja 1. detsembril 2014. Kolmandal kolmepoolsel kohtumisel saavutati kaasseadusandjate vahel kokkulepe kompromissteksti suhtes. Sellest tulenevalt teatas Euroopa Parlament 8. detsembri 2014. aasta kirjas nõukogule, et kui nõukogu võtab oma esimese lugemise seisukoha vastu kokku lepitud kompromissteksti alusel, hääletab Euroopa Parlament nõukogu vastu võetud teksti poolt muudatusettepanekuteta. |
| --- | --- |

6.

Toimus kolm kolmepoolset kohtumist: 8. oktoobril, 11. novembril ja 1. detsembril 2014. Kolmandal kolmepoolsel kohtumisel saavutati kaasseadusandjate vahel kokkulepe kompromissteksti suhtes. Sellest tulenevalt teatas Euroopa Parlament 8. detsembri 2014. aasta kirjas nõukogule, et kui nõukogu võtab oma esimese lugemise seisukoha vastu kokku lepitud kompromissteksti alusel, hääletab Euroopa Parlament nõukogu vastu võetud teksti poolt muudatusettepanekuteta.

II.   EESMÄRK

| 7. | Kõnealuses määruses nähakse ette sätted, mis käsitlevad sõidukisisese eCall-süsteemi kasutuselevõtmisega seotud tüübikinnituse nõudeid. Selles nõutakse, et uut tüüpi sõiduautod ja väikesed tarbesõidukid ehitataks viisil, millega tagatakse, et raske liiklusõnnetuse korral algatatakse hädaabinumbrile 112 automaatselt või käsitsi hädaabikõne. Selle teenusega edastatava teabe laadi tõttu sätestatakse ettepanekus ka eraelu puutumatuse ja andmekaitse eeskirjad. |
| --- | --- |

7.

Kõnealuses määruses nähakse ette sätted, mis käsitlevad sõidukisisese eCall-süsteemi kasutuselevõtmisega seotud tüübikinnituse nõudeid. Selles nõutakse, et uut tüüpi sõiduautod ja väikesed tarbesõidukid ehitataks viisil, millega tagatakse, et raske liiklusõnnetuse korral algatatakse hädaabinumbrile 112 automaatselt või käsitsi hädaabikõne. Selle teenusega edastatava teabe laadi tõttu sätestatakse ettepanekus ka eraelu puutumatuse ja andmekaitse eeskirjad.

III.   NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

A.   Üldine

| 8. | Nõukogu on teinud mitu ettepanekut algse ettepaneku muutmiseks. Paralleelselt on Euroopa Parlament hääletanud mitut muudatusettepanekut, mis olid sisuliselt väga lähedased nõukogus arutatud muudatusettepanekutele. Kahe institutsiooni vahel saavutati kiiresti kokkulepe, mis viibis vaid 2014. aasta mais toimunud Euroopa Parlamendi valimiste tõttu.
  Seega muudab nõukogu esimese lugemise seisukoht komisjoni algset ettepanekut, sõnastades selle osaliselt ümber Euroopa Parlamendiga saavutatud kokkuleppe alusel. |
| --- | --- |

8.

Nõukogu on teinud mitu ettepanekut algse ettepaneku muutmiseks. Paralleelselt on Euroopa Parlament hääletanud mitut muudatusettepanekut, mis olid sisuliselt väga lähedased nõukogus arutatud muudatusettepanekutele. Kahe institutsiooni vahel saavutati kiiresti kokkulepe, mis viibis vaid 2014. aasta mais toimunud Euroopa Parlamendi valimiste tõttu.

Seega muudab nõukogu esimese lugemise seisukoht komisjoni algset ettepanekut, sõnastades selle osaliselt ümber Euroopa Parlamendiga saavutatud kokkuleppe alusel.

B.   Peamised poliitilised küsimused

9.   Hädaabinumbril 112 põhinev eCall

Automaatse hädaabikõne (eCall) mõistet selgitati kogu teksti ulatuses, sealhulgas pealkirjas, lisades, et see puudutab konkreetselt hädaabinumbril 112 põhinevaid eCall-kõnesid.

10.   Reguleerimisala laiendamine süsteemidele, osadele ja eraldi seadmestikele

Nõukogu nägi ette määruse reguleerimisala laiendamise, et hõlmata ka süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud.

11.   Erandid

Nõukogu lisas sätte, milles selgitatakse, milliste sõidukite suhtes kohaldatakse erandeid.

12.   Uute määratluste lisamine

Lisati mitmed uued määratlused, et selgitada mõningaid tekstis kasutatud mõisteid ning et kasutada neid ka tulevikus delegeeritud õigusaktides.

13.   eCall-süsteemid „alaliselt paigaldatud”

Teksti lisati selgitus, et tüübikinnituse saamiseks esitatud sõidukisse peaks eCall-süsteem olema alaliselt paigaldatud.

14.   Kolmanda isiku teenused

Nõukogu lisas teksti sõidukiomaniku jaoks võimaluse kasutada lisaks hädaabinumbril 112 põhinevale sõidukisisesele eCall-süsteemile kolmanda osapoole teenuseid, vältides kohustuste kehtestamist seoses kolmanda osapoole teenustega.

15.   Ühilduvus satelliitnavigatsioonisüsteemidega

Nõukogu nägi ette eCall-süsteemi kohustusliku ühilduvuse Galileo ja EGNOSe navigatsioonisüsteemidega, andes tootjatele võimaluse tagada ühilduvus ka muude asukoha määramise süsteemidega.

16.   Sõltumatute ettevõtjate juurdepääs

Tekstis nähti ette, et hädaabinumbril 112 põhinev sõidukisisene eCall-süsteem peaks määruse (EÜ) nr 715/2007 (milles kehtestatakse sätted sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavuse kohta) kohaselt mõistliku tasu eest olema remondiks ja hoolduseks saadaval sõltumatutele ettevõtjatele.

17.   Eraelu puutumatuse ja andmekaitse eeskirjad

Nõukogu muutis komisjoni esialgset ettepanekut, lisades selge viite kohaldatavatele isikuandmete kaitse eeskirjadele, sätestades, et eCall-andmeid võib kasutada vaid hädaolukordade lahendamiseks ja et need kustutatakse automaatselt, et hädaabinumbril 112 põhineva sõidukisisese eCall-süsteemi ja mis tahes kolmanda isiku süsteemi vahel ei saa andmeid vahetada ning et kasutusjuhendis esitatakse teave kummagi süsteemi kaudu toimuva andmetöötluse kohta.

18.   Rakendusaktid

Nõukogu lisas teksti ka sätte, mille kohaselt teatud praktilisi andmekaitsesätteid täpsustatakse pigem rakendusaktide kui delegeeritud õigusaktidega. See hõlmas vastavate jõustatavate sätete lisamist.

19.   Komisjonile antud volitused

Nõukogu tekstis sätestatakse, et komisjonile antakse viieks aastaks õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et seda õigust pikendatakse automaatselt, ja et komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist.

20.   Aruandlus ja läbivaatamine

Lisati säte, milles nõutakse, et komisjon esitab hiljemalt 2021. aastal eCall-süsteemi rakendamise tulemuste, sealhulgas selle kasutuselevõtu ulatuse hindamise aruande, ja uurib, kas kõnealuse määruse kohaldamisala oleks võimalik laiendada teistele sõidukikategooriatele, ning hindab vajadust avatud juurdepääsuga platvormi järele.

21.   Kohaldamise alguskuupäev

Kohaldamise alguskuupäev määrati vastavalt sellele, mis on sätestatud otsuses 585/2014/EL koostalitlusvõimelise ELi-ülese eCall-teenuse kasutuselevõtu kohta. Kohaldamise alguskuupäevaks määrati 31. märts 2018.

22.   Lisa muutmine

Nõukogu muutis lisa, et artiklite sätteid paremini kajastada.

23.   Põhjendused

Nõukogu muutis põhjendusi, et need oleksid kooskõlas määruse muudetud rakendusosaga ja kajastaksid mõningaid Euroopa Parlamendi väljendatud muresid.

IV.   KOKKUVÕTE

Nõukogu võttis oma seisukoha koostamisel täiel määral arvesse komisjoni ettepanekut ja Euroopa Parlamendi esimese lugemise arvamust.

Euroopa Parlamendi muudatusettepanekute kohta märgib nõukogu, et suurt hulka muudatusettepanekuid on nõukogu seisukohas kas põhimõtteliselt, osaliselt või täielikult arvesse võetud.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta otsus nr 585/2014/EL koostalitlusvõimelise ELi-ülese eCall-teenuse kasutuselevõtu kohta (ELT L 164, 3.6.2014, lk 6).

---

| 24.4.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/18

---

NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT (EL) nr 5/2015

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta

Nõukogu poolt vastu võetud 5. märtsil 2015

(EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst)

(2015/C 134/03)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 338 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa statistikasüsteem kui partnerlus on oma tegevust üldjoontes edukalt ühtlustanud, et tagada kvaliteetse Euroopa statistika arendamine, tegemine ja levitamine, sealhulgas Euroopa statistikasüsteemi juhtimise tõhustamise teel. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa statistikasüsteem kui partnerlus on oma tegevust üldjoontes edukalt ühtlustanud, et tagada kvaliteetse Euroopa statistika arendamine, tegemine ja levitamine, sealhulgas Euroopa statistikasüsteemi juhtimise tõhustamise teel.

| (2) | Siiski on hiljuti tuvastatud mõningad kitsaskohad, eelkõige statistika kvaliteedijuhtimise raamistiku osas. |
| --- | --- |

(2)

Siiski on hiljuti tuvastatud mõningad kitsaskohad, eelkõige statistika kvaliteedijuhtimise raamistiku osas.

| (3) | Komisjon tegi oma 15. aprilli 2011. aasta teatises „Euroopa statistika tõhusa kvaliteedijuhtimise väljatöötamine” ettepanekuid meetmete kohta nimetatud kitsaskohtade kõrvaldamiseks ja Euroopa statistikasüsteemi juhtimise tugevdamiseks. Eelkõige soovitas komisjon teha Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 223/2009 sihipäraseid muudatusi (3). |
| --- | --- |

(3)

Komisjon tegi oma 15. aprilli 2011. aasta teatises „Euroopa statistika tõhusa kvaliteedijuhtimise väljatöötamine” ettepanekuid meetmete kohta nimetatud kitsaskohtade kõrvaldamiseks ja Euroopa statistikasüsteemi juhtimise tugevdamiseks. Eelkõige soovitas komisjon teha Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 223/2009 sihipäraseid muudatusi (3).

| (4) | Nõukogu tunnustas oma 20. juuni 2011. aasta järeldustes komisjoni algatust ning rõhutas Euroopa statistikasüsteemi juhtimise ja tõhususe jätkuva parandamise tähtsust. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu tunnustas oma 20. juuni 2011. aasta järeldustes komisjoni algatust ning rõhutas Euroopa statistikasüsteemi juhtimise ja tõhususe jätkuva parandamise tähtsust.

| (5) | Arvesse tuleks võtta liidu majanduse juhtimise raamistiku kontekstis toimunud hiljutiste muutuste mõju statistikavaldkonnale, eelkõige ametialase sõltumatuse aspekte, nagu läbipaistvaid töölevõtmise ja töölt vabastamise menetlusi, eelarveassigneeringuid ja statistika avaldamise kalendreid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1175/2011 (4), ning ka aspekte, mis on seotud nende asutuste funktsionaalse autonoomia nõudega, mis vastutavad siseriiklike eelarve-eeskirjade rakendamise seire eest, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 473/2013 (5). |
| --- | --- |

(5)

Arvesse tuleks võtta liidu majanduse juhtimise raamistiku kontekstis toimunud hiljutiste muutuste mõju statistikavaldkonnale, eelkõige ametialase sõltumatuse aspekte, nagu läbipaistvaid töölevõtmise ja töölt vabastamise menetlusi, eelarveassigneeringuid ja statistika avaldamise kalendreid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1175/2011 (4), ning ka aspekte, mis on seotud nende asutuste funktsionaalse autonoomia nõudega, mis vastutavad siseriiklike eelarve-eeskirjade rakendamise seire eest, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 473/2013 (5).

| (6) | Kõnealused ametialase sõltumatuse aspektid, nagu läbipaistvad töölevõtmise ja töölt vabastamise menetlused, eelarveassigneeringud ja avaldamiskalendrid, ei peaks piirduma ainult eelarve järelevalvesüsteemi ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse jaoks koostatud statistikaga, vaid neid tuleks kohaldada kogu Euroopa statistika suhtes, mida Euroopa statistikasüsteem arendab, koostab ja levitab. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealused ametialase sõltumatuse aspektid, nagu läbipaistvad töölevõtmise ja töölt vabastamise menetlused, eelarveassigneeringud ja avaldamiskalendrid, ei peaks piirduma ainult eelarve järelevalvesüsteemi ja ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse jaoks koostatud statistikaga, vaid neid tuleks kohaldada kogu Euroopa statistika suhtes, mida Euroopa statistikasüsteem arendab, koostab ja levitab.

| (7) | Igal aastal või mitmeaastasuse põhimõttel statistiliste vajaduste rahuldamiseks kättesaadavate vahendite piisavus on vajalik eeltingimus statistikaasutuste ametialase sõltumatuse ja statistiliste andmete kõrge kvaliteedi tagamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Igal aastal või mitmeaastasuse põhimõttel statistiliste vajaduste rahuldamiseks kättesaadavate vahendite piisavus on vajalik eeltingimus statistikaasutuste ametialase sõltumatuse ja statistiliste andmete kõrge kvaliteedi tagamiseks.

| (8) | Sellepärast tuleks suurendada statistikaasutuste ametialast sõltumatust ja tagada kogu liidus kohaldatavad miinimumnõuded. Riiklike statistikaametite juhtidele tuleks statistikaalaste ametiülesannete täitmise, organisatsiooni juhtimise ja vahendite eraldamise osas anda konkreetsed tagatised. Riiklike statistikaametite juhtide töölevõtmise menetlus peaks olema läbipaistev ja põhinema üksnes ametialastel kriteeriumidel. Need peaksid tagama, et järgitakse võrdse kohtlemise põhimõtet, eelkõige soolise võrdõiguslikkuse osas. |
| --- | --- |

(8)

Sellepärast tuleks suurendada statistikaasutuste ametialast sõltumatust ja tagada kogu liidus kohaldatavad miinimumnõuded. Riiklike statistikaametite juhtidele tuleks statistikaalaste ametiülesannete täitmise, organisatsiooni juhtimise ja vahendite eraldamise osas anda konkreetsed tagatised. Riiklike statistikaametite juhtide töölevõtmise menetlus peaks olema läbipaistev ja põhinema üksnes ametialastel kriteeriumidel. Need peaksid tagama, et järgitakse võrdse kohtlemise põhimõtet, eelkõige soolise võrdõiguslikkuse osas.

| (9) | Samal ajal kui usaldusväärne Euroopa statistika eeldab statistikutelt vankumatut ametialast sõltumatust, peaks Euroopa statistika vastama ka strateegia vajadustele ning pakkuma statistilist tuge uutele strateegilistele algatustele riigi ja liidu tasandil. |
| --- | --- |

(9)

Samal ajal kui usaldusväärne Euroopa statistika eeldab statistikutelt vankumatut ametialast sõltumatust, peaks Euroopa statistika vastama ka strateegia vajadustele ning pakkuma statistilist tuge uutele strateegilistele algatustele riigi ja liidu tasandil.

| (10) | Liidu statistikaameti (Eurostati) sõltumatust on vaja tugevdada ja tagada tõhusa parlamentaarse kontrolli abil ning riiklike statistikaametite sõltumatust on vaja tugevdada ja tagada demokraatliku aruandekohustuse abil. |
| --- | --- |

(10)

Liidu statistikaameti (Eurostati) sõltumatust on vaja tugevdada ja tagada tõhusa parlamentaarse kontrolli abil ning riiklike statistikaametite sõltumatust on vaja tugevdada ja tagada demokraatliku aruandekohustuse abil.

| (11) | Lisaks tuleks selgitada riiklikele statistikaametitele juba antud koordineeriva rolli ulatust, et saavutada riigi tasandil statistikaalase tegevuse tõhusam kooskõlastamine, sealhulgas kvaliteedijuhtimise osas, võttes nõuetekohaselt arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) poolt täidetavaid statistikaalaseid ülesandeid. Selles ulatuses, milles Euroopa statistikat teevad EKPSi liikmetena riikide keskpangad, peaksid riiklikud statistikaametid ja riikide keskpangad siseriikliku korra kohaselt tegema tihedat koostööd tervikliku ja sidusa Euroopa statistika tegemise tagamiseks, tagades samal ajal vajaliku koostöö Euroopa statistikasüsteemi ja EKPSi vahel. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks tuleks selgitada riiklikele statistikaametitele juba antud koordineeriva rolli ulatust, et saavutada riigi tasandil statistikaalase tegevuse tõhusam kooskõlastamine, sealhulgas kvaliteedijuhtimise osas, võttes nõuetekohaselt arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) poolt täidetavaid statistikaalaseid ülesandeid. Selles ulatuses, milles Euroopa statistikat teevad EKPSi liikmetena riikide keskpangad, peaksid riiklikud statistikaametid ja riikide keskpangad siseriikliku korra kohaselt tegema tihedat koostööd tervikliku ja sidusa Euroopa statistika tegemise tagamiseks, tagades samal ajal vajaliku koostöö Euroopa statistikasüsteemi ja EKPSi vahel.

| (12) | Statistikaasutuste ja andmeesitajate koormuse vähendamiseks peaksid riiklikud statistikaametid ja muud siseriiklikud asutused pääsema kiiresti ja tasuta juurde haldusandmetele, sealhulgas elektroonilisel teel esitatud andmetele, ning saama neid andmeid kiiresti ja tasuta kasutada, sealhulgas statistika tegemiseks. |
| --- | --- |

(12)

Statistikaasutuste ja andmeesitajate koormuse vähendamiseks peaksid riiklikud statistikaametid ja muud siseriiklikud asutused pääsema kiiresti ja tasuta juurde haldusandmetele, sealhulgas elektroonilisel teel esitatud andmetele, ning saama neid andmeid kiiresti ja tasuta kasutada, sealhulgas statistika tegemiseks.

| (13) | Euroopa statistika peaks olema hõlpsasti võrreldav ja juurdepääsetav ning seda tuleks ajakohastada viivitamata ja korrapäraselt, tagamaks et liidu poliitikavaldkondades ja rahastamisalgatustes võetakse täiel määral arvesse liidu arengusuundi. |
| --- | --- |

(13)

Euroopa statistika peaks olema hõlpsasti võrreldav ja juurdepääsetav ning seda tuleks ajakohastada viivitamata ja korrapäraselt, tagamaks et liidu poliitikavaldkondades ja rahastamisalgatustes võetakse täiel määral arvesse liidu arengusuundi.

| (14) | Riiklike statistikaametitega tuleks varases etapis samuti konsulteerida selliste uute haldusandmete suhtes, mida saaks kasutada statistilistel eesmärkidel, ning olemasolevate haldusallikate kavandatud muudatuste või nende allikate kasutamise lõpetamise suhtes. Ühtlasi peaksid riiklikud statistikaametid saama haldusandmete omanikelt vajalikke metaandmeid ja koordineerima standardimistegevust statistiliste andmete koostamisega seonduvate haldusandmete osas. |
| --- | --- |

(14)

Riiklike statistikaametitega tuleks varases etapis samuti konsulteerida selliste uute haldusandmete suhtes, mida saaks kasutada statistilistel eesmärkidel, ning olemasolevate haldusallikate kavandatud muudatuste või nende allikate kasutamise lõpetamise suhtes. Ühtlasi peaksid riiklikud statistikaametid saama haldusandmete omanikelt vajalikke metaandmeid ja koordineerima standardimistegevust statistiliste andmete koostamisega seonduvate haldusandmete osas.

| (15) | Haldusandmetest tuletatud andmete konfidentsiaalsus peaks olema kaitstud ühiste põhimõtete ja suuniste abil, mida kohaldatakse kõikide Euroopa statistika tegemiseks vajalike konfidentsiaalsete andmete suhtes. Tuleks sõnastada ka selliste andmete suhtes kohaldatavad kvaliteedi hindamise raamistikud ja läbipaistvuspõhimõtted ning need avalikustada. |
| --- | --- |

(15)

Haldusandmetest tuletatud andmete konfidentsiaalsus peaks olema kaitstud ühiste põhimõtete ja suuniste abil, mida kohaldatakse kõikide Euroopa statistika tegemiseks vajalike konfidentsiaalsete andmete suhtes. Tuleks sõnastada ka selliste andmete suhtes kohaldatavad kvaliteedi hindamise raamistikud ja läbipaistvuspõhimõtted ning need avalikustada.

| (16) | Kõikidel kasutajatel peaks olema samaaegne juurdepääs samadele andmetele. Riiklikud statistikaametid peaksid koostama avaldamiskalendrid perioodiliste andmete avaldamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Kõikidel kasutajatel peaks olema samaaegne juurdepääs samadele andmetele. Riiklikud statistikaametid peaksid koostama avaldamiskalendrid perioodiliste andmete avaldamiseks.

| (17) | Euroopa statistika kvaliteeti saaks parandada ja kasutajate usaldust tugevdada, kaasates liikmesriikide valitsused Euroopa statistika tegevusjuhise (edaspidi „tegevusjuhis”) rakendamise eest vastutamisse. Sel eesmärgil tuleks statistika usaldusväärsuse tagamiseks võetavatesse kohustustesse (edaspidi „usalduse tagamise kohustus”), mille iga liikmesriik kehtestab oma riiklikke eripärasid arvesse võttes, lisada asjaomase liikmesriigi valitsuse poolt tegevusjuhise rakendamise tingimuste parandamiseks või säilitamiseks võetavad konkreetsed kohustused. Kohustused, mida vajaduse korral tuleks ajakohastada, võivad hõlmata kõrge kvaliteedi tagamise riiklikke raamistikke, sealhulgas enesehindamist, parandusmeetmeid ja seiremehhanisme. |
| --- | --- |

(17)

Euroopa statistika kvaliteeti saaks parandada ja kasutajate usaldust tugevdada, kaasates liikmesriikide valitsused Euroopa statistika tegevusjuhise (edaspidi „tegevusjuhis”) rakendamise eest vastutamisse. Sel eesmärgil tuleks statistika usaldusväärsuse tagamiseks võetavatesse kohustustesse (edaspidi „usalduse tagamise kohustus”), mille iga liikmesriik kehtestab oma riiklikke eripärasid arvesse võttes, lisada asjaomase liikmesriigi valitsuse poolt tegevusjuhise rakendamise tingimuste parandamiseks või säilitamiseks võetavad konkreetsed kohustused. Kohustused, mida vajaduse korral tuleks ajakohastada, võivad hõlmata kõrge kvaliteedi tagamise riiklikke raamistikke, sealhulgas enesehindamist, parandusmeetmeid ja seiremehhanisme.

| (18) | Komisjon (Eurostat) peaks võtma kõik vajalikud meetmed, et võimaldada lihtsat internetipõhist juurdepääsu terviklikele ja kasutajasõbralikele andmestikele. Võimaluse korral tuleks korrapärase ajakohastamise abil pakkuda iga liikmesriigi kohta teavet aastate ja kuude kaupa. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon (Eurostat) peaks võtma kõik vajalikud meetmed, et võimaldada lihtsat internetipõhist juurdepääsu terviklikele ja kasutajasõbralikele andmestikele. Võimaluse korral tuleks korrapärase ajakohastamise abil pakkuda iga liikmesriigi kohta teavet aastate ja kuude kaupa.

| (19) | Kuna Euroopa statistika tegemine tuleb ulatusliku sõltumatuse tagamiseks rajada pikaajalisele tegevusalasele ja finantsplaneerimisele, peaks Euroopa statistikaprogramm hõlmama mitmeaastase finantsraamistikuga kattuvat ajavahemikku. |
| --- | --- |

(19)

Kuna Euroopa statistika tegemine tuleb ulatusliku sõltumatuse tagamiseks rajada pikaajalisele tegevusalasele ja finantsplaneerimisele, peaks Euroopa statistikaprogramm hõlmama mitmeaastase finantsraamistikuga kattuvat ajavahemikku.

| (20) | Määrusega (EÜ) nr 223/2009 on komisjonile antud volitused kõnealuse määruse mõnede sätete rakendamiseks kooskõlas nõukogu otsusega 1999/468/EÜ (6). Seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (7) (millega tunnistatakse kehtetuks otsus 1999/468/EÜ) jõustumisega tuleks komisjonile antud volitused kõnealuse uue õigusraamistikuga kohandada. Neid volitusi tuleks seetõttu teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. Komisjon peaks tagama, et kõnealuste rakendusaktidega ei panda liikmesriikidele ega andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat halduskoormust. |
| --- | --- |

(20)

Määrusega (EÜ) nr 223/2009 on komisjonile antud volitused kõnealuse määruse mõnede sätete rakendamiseks kooskõlas nõukogu otsusega 1999/468/EÜ (6). Seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (7) (millega tunnistatakse kehtetuks otsus 1999/468/EÜ) jõustumisega tuleks komisjonile antud volitused kõnealuse uue õigusraamistikuga kohandada. Neid volitusi tuleks seetõttu teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. Komisjon peaks tagama, et kõnealuste rakendusaktidega ei panda liikmesriikidele ega andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat halduskoormust.

| (21) | Komisjonil peaks olema õigus võtta vastu rakendusakte kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 291 lõikega 2, et tagada kvaliteedinõuete ühetaoline kohaldamine, määrates kindlaks valdkondlike õigusaktidega hõlmatud kvaliteediaruannete esitamise korra ning ülesehituse ja perioodilisuse, kui see ei ole sätestatud statistikavaldkonna õigusaktides. Komisjon peaks tagama, et kõnealuste rakendusaktidega ei panda liikmesriikidele või andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat halduskoormust. |
| --- | --- |

(21)

Komisjonil peaks olema õigus võtta vastu rakendusakte kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 291 lõikega 2, et tagada kvaliteedinõuete ühetaoline kohaldamine, määrates kindlaks valdkondlike õigusaktidega hõlmatud kvaliteediaruannete esitamise korra ning ülesehituse ja perioodilisuse, kui see ei ole sätestatud statistikavaldkonna õigusaktides. Komisjon peaks tagama, et kõnealuste rakendusaktidega ei panda liikmesriikidele või andmeesitajatele märkimisväärset täiendavat halduskoormust.

| (22) | On vaja ühetaolisi tingimusi juurdepääsuks konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikel eesmärkidel. Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et kehtestada kord, eeskirjad ja tingimused, millega reguleeritakse nimetatud juurdepääsu liidu tasandil. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011. |
| --- | --- |

(22)

On vaja ühetaolisi tingimusi juurdepääsuks konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikel eesmärkidel. Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et kehtestada kord, eeskirjad ja tingimused, millega reguleeritakse nimetatud juurdepääsu liidu tasandil. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määrusega (EL) nr 182/2011.

| (23) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt tugevdada Euroopa statistikasüsteemi juhtimist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda tulenevalt nõudest kehtestada liidu tasandi andmete usaldusväärsus paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(23)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt tugevdada Euroopa statistikasüsteemi juhtimist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda tulenevalt nõudest kehtestada liidu tasandi andmete usaldusväärsus paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (24) | Käesoleva määruse rakendamisel tuleks kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 130 ja 338 täielikult austada EKPSi sõltumatust protokollis nr 4 (Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta) kirjeldatud ülesannete täitmisel, ning EKP sõltumatust. |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva määruse rakendamisel tuleks kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 130 ja 338 täielikult austada EKPSi sõltumatust protokollis nr 4 (Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta) kirjeldatud ülesannete täitmisel, ning EKP sõltumatust.

| (25) | Euroopa statistikasüsteemi komiteega on konsulteeritud. |
| --- | --- |

(25)

Euroopa statistikasüsteemi komiteega on konsulteeritud.

| (26) | Määrust (EÜ) nr 223/2009 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(26)

Määrust (EÜ) nr 223/2009 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 223/2009 muutmine

Määrust (EÜ) nr 223/2009 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:
  „a)   „ametialane sõltumatus”– statistika arendamine, tegemine ja levitamine toimub sõltumatult, eelkõige tehniliste võtete, määratluste, metoodika ja kasutatavate allikate valiku ning kõikide levitamisvormide ajastuse ja sisu osas, ning niisuguste ülesannete täitmisele ei avaldata poliitilist või muude huvirühmade või liidu või riigi ametiasutuste survet;”. |
| --- | --- |

1)

Artikli 2 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)   „ametialane sõltumatus”– statistika arendamine, tegemine ja levitamine toimub sõltumatult, eelkõige tehniliste võtete, määratluste, metoodika ja kasutatavate allikate valiku ning kõikide levitamisvormide ajastuse ja sisu osas, ning niisuguste ülesannete täitmisele ei avaldata poliitilist või muude huvirühmade või liidu või riigi ametiasutuste survet;”.

| 2) | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Riiklik statistikaasutus, mille iga liikmesriik on määranud asutuseks, mis vastutab artikli 1 kohaselt Euroopa statistikaprogrammis kindlaks määratud Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamisega seotud kõigi riigi tasandi tegevuste koordineerimise eest, tegutseb komisjoni (Eurostati) ainsa kontaktasutusena statistika küsimustes.
  Riiklike statistikaametite koordineerimiskohustus hõlmab kõiki muid siseriiklikke asutusi, mis vastutavad artikli 1 kohaselt Euroopa statistikaprogrammis kindlaks määratud Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamise eest. Eelkõige vastutavad riiklikud statistikaametid liikmesriigi tasandil statistika kavandamise ja sellealase aruandluse, kvaliteedi kontrollimise, metoodika, andmeedastuse ja Euroopa statistikasüsteemi statistikaalaste meetmete kohta teabe jagamise koordineerimise eest. Niivõrd, kuivõrd osa Euroopa statistika koostajaks võivad Euroopa keskpankade süsteemi (EKPS) liikmetena olla riikide keskpangad, peaksid riiklikud statistikaametid ja riikide keskpangad siseriikliku korra kohaselt tegema tihedat koostööd tervikliku ja sidusa Euroopa statistika tegemise tagamiseks, tagades samal ajal vajaliku koostöö Euroopa statistikasüsteemi ja EKPSi vahel, nagu on sätestatud artiklis 9.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Riiklik statistikaasutus, mille iga liikmesriik on määranud asutuseks, mis vastutab artikli 1 kohaselt Euroopa statistikaprogrammis kindlaks määratud Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamisega seotud kõigi riigi tasandi tegevuste koordineerimise eest, tegutseb komisjoni (Eurostati) ainsa kontaktasutusena statistika küsimustes.

Riiklike statistikaametite koordineerimiskohustus hõlmab kõiki muid siseriiklikke asutusi, mis vastutavad artikli 1 kohaselt Euroopa statistikaprogrammis kindlaks määratud Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamise eest. Eelkõige vastutavad riiklikud statistikaametid liikmesriigi tasandil statistika kavandamise ja sellealase aruandluse, kvaliteedi kontrollimise, metoodika, andmeedastuse ja Euroopa statistikasüsteemi statistikaalaste meetmete kohta teabe jagamise koordineerimise eest. Niivõrd, kuivõrd osa Euroopa statistika koostajaks võivad Euroopa keskpankade süsteemi (EKPS) liikmetena olla riikide keskpangad, peaksid riiklikud statistikaametid ja riikide keskpangad siseriikliku korra kohaselt tegema tihedat koostööd tervikliku ja sidusa Euroopa statistika tegemise tagamiseks, tagades samal ajal vajaliku koostöö Euroopa statistikasüsteemi ja EKPSi vahel, nagu on sätestatud artiklis 9.”

| 3) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 5a
  Riiklike statistikaametite juhid ja muude siseriiklike asutuste juhid
  1.   Liikmesriigid tagavad oma riiklikes statistikasüsteemides käesolevas määruses sätestatud ülesannete täitmise eest vastutavate ametnike ametialase sõltumatuse.
  2.   Sellel eesmärgil riiklike statistikaametite juhid:






  a) | on ainupädevad otsustama protsesside, statistiliste meetodite, standardite ja menetluste üle, nagu ka riikliku statistikaameti poolt arendatava, koostatava ja levitatava Euroopa statistika väljundi ja publikatsioonide sisu ja avaldamise ajastuse üle; |
| --- | --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 5a

Riiklike statistikaametite juhid ja muude siseriiklike asutuste juhid

1.   Liikmesriigid tagavad oma riiklikes statistikasüsteemides käesolevas määruses sätestatud ülesannete täitmise eest vastutavate ametnike ametialase sõltumatuse.

2.   Sellel eesmärgil riiklike statistikaametite juhid:

a)

on ainupädevad otsustama protsesside, statistiliste meetodite, standardite ja menetluste üle, nagu ka riikliku statistikaameti poolt arendatava, koostatava ja levitatava Euroopa statistika väljundi ja publikatsioonide sisu ja avaldamise ajastuse üle;

| b) | on volitatud võtma vastu otsuseid kõigis riikliku statistikaameti juhtimisega seotud küsimustes; |
| --- | --- |

b)

on volitatud võtma vastu otsuseid kõigis riikliku statistikaameti juhtimisega seotud küsimustes;

| c) | täidavad oma statistikaalaseid ametiülesandeid sõltumatult, taotlemata või võtmata vastu juhiseid üheltki valitsuselt või muult institutsioonilt, organilt, ametilt või üksuselt; |
| --- | --- |

c)

täidavad oma statistikaalaseid ametiülesandeid sõltumatult, taotlemata või võtmata vastu juhiseid üheltki valitsuselt või muult institutsioonilt, organilt, ametilt või üksuselt;

| d) | on vastutavad riikliku statistikaameti statistikaalase tegevuse ja eelarve täitmise eest; |
| --- | --- |

d)

on vastutavad riikliku statistikaameti statistikaalase tegevuse ja eelarve täitmise eest;

| e) | avaldavad aastaaruande ja võivad esitada arvamusi riikliku statistikaameti statistikaalase tegevusega seotud eelarveeraldiste kohta; |
| --- | --- |

e)

avaldavad aastaaruande ja võivad esitada arvamusi riikliku statistikaameti statistikaalase tegevusega seotud eelarveeraldiste kohta;

| f) | koordineerivad statistikaalast tegevust kõikide siseriiklike asutuste vahel, mis osalevad Euroopa statistika arendamises, tegemises ja levitamises, nagu on osutatud artikli 5 lõikes 1; |
| --- | --- |

f)

koordineerivad statistikaalast tegevust kõikide siseriiklike asutuste vahel, mis osalevad Euroopa statistika arendamises, tegemises ja levitamises, nagu on osutatud artikli 5 lõikes 1;

| g) | koostavad vajaduse korral riiklikud suunised, et tagada kogu Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamise kvaliteet oma riiklikus statistikasüsteemis, ning jälgivad nende suuniste rakendamist ning vaatavad selle üle; samas vastutavad nad kõnealuste suuniste järgimise eest üksnes riiklikus statistikaametis; ning |
| --- | --- |

g)

koostavad vajaduse korral riiklikud suunised, et tagada kogu Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamise kvaliteet oma riiklikus statistikasüsteemis, ning jälgivad nende suuniste rakendamist ning vaatavad selle üle; samas vastutavad nad kõnealuste suuniste järgimise eest üksnes riiklikus statistikaametis; ning

| h) | esindavad oma riiklikku statistikasüsteemi Euroopa statistikasüsteemis. |
| --- | --- |

h)

esindavad oma riiklikku statistikasüsteemi Euroopa statistikasüsteemis.

3.   Iga liikmesriik tagab, et muud siseriiklikud asutused, mille haldusalas on Euroopa statistika arendamine, tegemine ja levitamine, täidavad niisuguseid ülesandeid kooskõlas selle riikliku statistikaameti juhi koostatud riiklike suunistega.

4.   Liikmesriigid tagavad, et riiklike statistikaametite juhtide ja, kui see on asjakohane, Euroopa statistika tegemisega tegelevate muude siseriiklike asutuste statistikavaldkonna juhtide töölevõtmise ja ametisse nimetamise menetlused on läbipaistvad ja põhinevad üksnes ametialastel kriteeriumidel. Nimetatud menetlus tagab, et järgitakse võrdse kohtlemise põhimõtet, eelkõige soolise võrdõiguslikkuse osas. Riiklike statistikaametite juhtide töölt vabastamise või teisele ametikohale üleviimise põhjused ei tohi tuleneda ametialase sõltumatuse põhimõtte järgimisest.

5.   Iga liikmesriik võib luua siseriikliku organi, et tagada asjaomases liikmesriigis Euroopa statistika koostajate ametialane sõltumatus. Riiklike statistikaametite juhid ja, kui see on asjakohane, Euroopa statistika tegemisega tegelevate muude siseriiklike asutuste statistikavaldkonna juhid võivad võtta vastu niisuguste organite nõuandeid. Selliste organite liikmete töölevõtmise, üleviimise ja töölt vabastamise menetlus peab olema läbipaistev ning põhinema üksnes ametialastel kriteeriumidel. Menetlus peab tagama, et järgitakse võrdse kohtlemise põhimõtet, eelkõige soolise võrdõiguslikkuse osas.”

| 4) | Artikli 6 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
  „2.   Liidu tasandil on komisjon (Eurostat) Euroopa statistika tegemise tagamisel sõltumatu vastavalt kehtestatud eeskirjadele ja statistikaalastele põhimõtetele.
  3.   Ilma et see piiraks protokolli nr 4 (Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta) artikli 5 kohaldamist, koordineerib komisjon (Eurostat) liidu institutsioonide ja asutuste statistikaalast tegevust, pidades eelkõige silmas andmete järjepidevust ja kvaliteeti ning andmeesitamiskoormuse minimeerimist. Selleks võib komisjon (Eurostat) kutsuda liidu mis tahes institutsioone ja asutusi konsultatsioonidele või koostööle, et töötada statistilistel eesmärkidel nende vastavates pädevusvaldkondades välja meetodeid ja süsteeme. Iga selline institutsioon või asutus, mis teeb ettepaneku statistika koostamiseks, konsulteerib komisjoniga (Eurostatiga) ja võtab arvesse soovitusi, mida viimane selles osas annab.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 6 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Liidu tasandil on komisjon (Eurostat) Euroopa statistika tegemise tagamisel sõltumatu vastavalt kehtestatud eeskirjadele ja statistikaalastele põhimõtetele.

3.   Ilma et see piiraks protokolli nr 4 (Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta) artikli 5 kohaldamist, koordineerib komisjon (Eurostat) liidu institutsioonide ja asutuste statistikaalast tegevust, pidades eelkõige silmas andmete järjepidevust ja kvaliteeti ning andmeesitamiskoormuse minimeerimist. Selleks võib komisjon (Eurostat) kutsuda liidu mis tahes institutsioone ja asutusi konsultatsioonidele või koostööle, et töötada statistilistel eesmärkidel nende vastavates pädevusvaldkondades välja meetodeid ja süsteeme. Iga selline institutsioon või asutus, mis teeb ettepaneku statistika koostamiseks, konsulteerib komisjoniga (Eurostatiga) ja võtab arvesse soovitusi, mida viimane selles osas annab.”

| 5) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 6a
  Komisjoni (Eurostati) peadirektor
  1.   Eurostat on liidu statistikaamet ja komisjoni peadirektoraat. Seda juhib peadirektor.
  2.   Komisjon tagab, et Eurostati peadirektori töölevõtmise menetlus on läbipaistev ning põhineb ametialastel kriteeriumidel. Menetlus peab tagama, et järgitakse võrdse kohtlemise põhimõtet, eelkõige soolise võrdõiguslikkuse osas.
  3.   Peadirektor on ainupädev otsustama protsesside, statistiliste meetodite, standardite ja menetluste üle, nagu ka Eurostati koostatud kogu statistika väljundi ja publikatsioonide sisu ja selle avaldamise ajastuse üle. Nende statistikaalaste ametiülesannete täitmisel tegutseb peadirektor sõltumatult ja ta ei taotle ega võta vastu juhiseid liidu institutsioonidelt või asutustelt, üheltki valitsuselt või muult institutsioonilt, organilt, ametilt või asutuselt.
  4.   Eurostati peadirektor vastutab Eurostati statistikaalase tegevuse eest. Eurostati peadirektor osaleb kohe pärast ametisse nimetamist komisjoni poolt ja pärast seda igal aastal statistikaalase dialoogi raames Euroopa Parlamendi asjaomase komisjoni koosolekul, et arutada statistika haldamist, metoodikat ja statistikaalast innovatsiooni käsitlevaid küsimusi. Eurostati peadirektor avaldab aastaaruande.” |
| --- | --- |

5)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 6a

Komisjoni (Eurostati) peadirektor

1.   Eurostat on liidu statistikaamet ja komisjoni peadirektoraat. Seda juhib peadirektor.

2.   Komisjon tagab, et Eurostati peadirektori töölevõtmise menetlus on läbipaistev ning põhineb ametialastel kriteeriumidel. Menetlus peab tagama, et järgitakse võrdse kohtlemise põhimõtet, eelkõige soolise võrdõiguslikkuse osas.

3.   Peadirektor on ainupädev otsustama protsesside, statistiliste meetodite, standardite ja menetluste üle, nagu ka Eurostati koostatud kogu statistika väljundi ja publikatsioonide sisu ja selle avaldamise ajastuse üle. Nende statistikaalaste ametiülesannete täitmisel tegutseb peadirektor sõltumatult ja ta ei taotle ega võta vastu juhiseid liidu institutsioonidelt või asutustelt, üheltki valitsuselt või muult institutsioonilt, organilt, ametilt või asutuselt.

4.   Eurostati peadirektor vastutab Eurostati statistikaalase tegevuse eest. Eurostati peadirektor osaleb kohe pärast ametisse nimetamist komisjoni poolt ja pärast seda igal aastal statistikaalase dialoogi raames Euroopa Parlamendi asjaomase komisjoni koosolekul, et arutada statistika haldamist, metoodikat ja statistikaalast innovatsiooni käsitlevaid küsimusi. Eurostati peadirektor avaldab aastaaruande.”

| 6) | Artiklisse 11 lisatakse järgmised lõiked:
  „3.   Liikmesriigid ja komisjon võtavad kõik vajalikud meetmed, et säilitada Euroopa statistika usaldusväärsus. Selleks seab liikmesriikide ja komisjoni poolt võetud statistika vastu usalduse tagamise kohustus („usalduse tagamise kohustus”) eesmärgiks veelgi tugevdada üldsuse usaldust Euroopa statistika vastu ning teha edusamme tegevusjuhises sisalduvate statistikaalaste põhimõtete rakendamisel. Usalduse tagamise kohustus sisaldab konkreetset strateegilist kohustust parandada või vastavalt vajadusele säilitada tegevusjuhise rakendamise tingimusi ning see avaldatakse koos lühikokkuvõttega.
  4.   Komisjon kontrollib liikmesriikide võetud usalduse tagamise kohustuste täitmist korrapäraselt liikmesriikide saadetud aastaaruannete põhjal ning vajaduse korral ajakohastab neid.
  Kui liikmesriik ei ole ... (8) usalduse tagamise kohustust avaldanud, esitab ta komisjonile ja avalikustab eduaruande tegevusjuhise rakendamise kohta ning, kui see on asjakohane, jõupingutuste kohta, mida on tehtud statistika usaldusväärsuse tagamiseks võetud usalduse tagamise kohustuse sõnastamiseks. Neid eduaruandeid ajakohastatakse korrapäraselt ja vähemalt iga kahe aasta tagant pärast nende esmast avaldamist.
  Komisjon annab aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule avaldatud usalduse tagamise kohustuse täitmise kohta ning, kui see on asjakohane, asjaomaste eduaruannete kohta ... (9) ning pärast seda iga kahe aasta tagant.
  5.   Komisjoni sõnastatud usalduse tagamise kohustuse täitmist kontrollib korrapäraselt Euroopa statistika haldamise nõuandekogu („nõuandekogu”). Komisjon lisab nõuandekogu hinnangu usalduse tagamise kohustuse täitmise kohta oma aastaaruandesse, mille ta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 235/2008/EÜ (10) esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Nõuandekogu annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule usalduse tagamise kohustuse täitmise kohta aru ... (9). |
| --- | --- |

6)

Artiklisse 11 lisatakse järgmised lõiked:

„3.   Liikmesriigid ja komisjon võtavad kõik vajalikud meetmed, et säilitada Euroopa statistika usaldusväärsus. Selleks seab liikmesriikide ja komisjoni poolt võetud statistika vastu usalduse tagamise kohustus („usalduse tagamise kohustus”) eesmärgiks veelgi tugevdada üldsuse usaldust Euroopa statistika vastu ning teha edusamme tegevusjuhises sisalduvate statistikaalaste põhimõtete rakendamisel. Usalduse tagamise kohustus sisaldab konkreetset strateegilist kohustust parandada või vastavalt vajadusele säilitada tegevusjuhise rakendamise tingimusi ning see avaldatakse koos lühikokkuvõttega.

4.   Komisjon kontrollib liikmesriikide võetud usalduse tagamise kohustuste täitmist korrapäraselt liikmesriikide saadetud aastaaruannete põhjal ning vajaduse korral ajakohastab neid.

Kui liikmesriik ei ole ... (8) usalduse tagamise kohustust avaldanud, esitab ta komisjonile ja avalikustab eduaruande tegevusjuhise rakendamise kohta ning, kui see on asjakohane, jõupingutuste kohta, mida on tehtud statistika usaldusväärsuse tagamiseks võetud usalduse tagamise kohustuse sõnastamiseks. Neid eduaruandeid ajakohastatakse korrapäraselt ja vähemalt iga kahe aasta tagant pärast nende esmast avaldamist.

Komisjon annab aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule avaldatud usalduse tagamise kohustuse täitmise kohta ning, kui see on asjakohane, asjaomaste eduaruannete kohta ... (9) ning pärast seda iga kahe aasta tagant.

5.   Komisjoni sõnastatud usalduse tagamise kohustuse täitmist kontrollib korrapäraselt Euroopa statistika haldamise nõuandekogu („nõuandekogu”). Komisjon lisab nõuandekogu hinnangu usalduse tagamise kohustuse täitmise kohta oma aastaaruandesse, mille ta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 235/2008/EÜ (10) esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Nõuandekogu annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule usalduse tagamise kohustuse täitmise kohta aru ... (9).

| 7) | Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
  „2.   Konkreetsed kvaliteedinõuded, nagu sihtväärtused ja statistika tegemise miinimumstandardid, võib sätestada ka valdkondlikes õigusaktides.
  Selleks et tagada lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriumide ühetaoline kohaldamine konkreetsete statistikavaldkondade õigusaktidega hõlmatud andmete suhtes, võtab komisjon vastu rakendusaktid, milles sätestatakse valdkondlike õigusaktidega hõlmatud kvaliteediaruannete esitamise kord, ülesehitus ja perioodilisus. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 27 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
  3.   Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) aruanded edastatud andmete kvaliteedi kohta, sealhulgas oma mis tahes kahtlused andmete täpsuse osas. Komisjon (Eurostat) hindab edastatud andmete kvaliteeti asjakohasele analüüsile tuginedes ning koostab ja avaldab aruanded ja teatised Euroopa statistika kvaliteedi kohta.”; |
| --- | --- | --- |

7)

Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Konkreetsed kvaliteedinõuded, nagu sihtväärtused ja statistika tegemise miinimumstandardid, võib sätestada ka valdkondlikes õigusaktides.

Selleks et tagada lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriumide ühetaoline kohaldamine konkreetsete statistikavaldkondade õigusaktidega hõlmatud andmete suhtes, võtab komisjon vastu rakendusaktid, milles sätestatakse valdkondlike õigusaktidega hõlmatud kvaliteediaruannete esitamise kord, ülesehitus ja perioodilisus. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 27 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3.   Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) aruanded edastatud andmete kvaliteedi kohta, sealhulgas oma mis tahes kahtlused andmete täpsuse osas. Komisjon (Eurostat) hindab edastatud andmete kvaliteeti asjakohasele analüüsile tuginedes ning koostab ja avaldab aruanded ja teatised Euroopa statistika kvaliteedi kohta.”;

| b) | lisatakse järgmised lõiked:
  „4.   Läbipaistvuse huvides avalikustab komisjon (Eurostat), kui see on asjakohane, oma hinnangu riikide poolt edastatava Euroopa statistika kvaliteedi kohta.
  5.   Kui valdkondlikes õigusaktides on ette nähtud trahvid juhuks, kui liikmesriigid esitavad statistikas valeandmeid, võib komisjon kooskõlas aluslepingute ja niisuguste valdkondlike õigusaktidega, kui see on asjakohane, algatada ja viia läbi uurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrolle, kui see on asjakohane, et teha kindlaks, kas valeandmete esitamine oli tõsine ja tahtlik või on tegemist raske hooletusega.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„4.   Läbipaistvuse huvides avalikustab komisjon (Eurostat), kui see on asjakohane, oma hinnangu riikide poolt edastatava Euroopa statistika kvaliteedi kohta.

5.   Kui valdkondlikes õigusaktides on ette nähtud trahvid juhuks, kui liikmesriigid esitavad statistikas valeandmeid, võib komisjon kooskõlas aluslepingute ja niisuguste valdkondlike õigusaktidega, kui see on asjakohane, algatada ja viia läbi uurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrolle, kui see on asjakohane, et teha kindlaks, kas valeandmete esitamine oli tõsine ja tahtlik või on tegemist raske hooletusega.”

| 8) | Artikli 13 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Euroopa statistikaprogrammis esitatakse Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamise raamistik, milles määratakse kindlaks mitmeaastasele finantsraamistikule vastavaks ajavahemikuks kavandatavate tegevuste peamised valdkonnad ja eesmärgid. Selle võtavad vastu Euroopa Parlament ja nõukogu. Selle mõju ja kulutasuvust hinnatakse sõltumatute ekspertide osavõtul.” |
| --- | --- |

8)

Artikli 13 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Euroopa statistikaprogrammis esitatakse Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamise raamistik, milles määratakse kindlaks mitmeaastasele finantsraamistikule vastavaks ajavahemikuks kavandatavate tegevuste peamised valdkonnad ja eesmärgid. Selle võtavad vastu Euroopa Parlament ja nõukogu. Selle mõju ja kulutasuvust hinnatakse sõltumatute ekspertide osavõtul.”

| 9) | Artikli 14 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon võib rakendusaktidega võtta vastu otsuse ajutiste otseselt statistikaalaste meetmete võtmise kohta, tingimusel et






  a) | meetmega ei ole ette nähtud rohkem kui kolme võrdlusaastat hõlmavate andmete kogumist; |
| --- | --- | --- |

9)

Artikli 14 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon võib rakendusaktidega võtta vastu otsuse ajutiste otseselt statistikaalaste meetmete võtmise kohta, tingimusel et

a)

meetmega ei ole ette nähtud rohkem kui kolme võrdlusaastat hõlmavate andmete kogumist;

| b) | kogutavad andmed on vastutavates riiklikes statistikaametites ja muudes siseriiklikes asutustes juba kättesaadavad või juurdepääsetavad või saab andmeid otse, kasutades asjakohaseid valimeid liidu tasandil statistilise üldkogumi vaatlemiseks riiklike statistikaametite ja muude siseriiklike asutuste tegevuse piisaval koordineerimisel, ning |
| --- | --- |

b)

kogutavad andmed on vastutavates riiklikes statistikaametites ja muudes siseriiklikes asutustes juba kättesaadavad või juurdepääsetavad või saab andmeid otse, kasutades asjakohaseid valimeid liidu tasandil statistilise üldkogumi vaatlemiseks riiklike statistikaametite ja muude siseriiklike asutuste tegevuse piisaval koordineerimisel, ning

| c) | liit annab riiklikele statistikaametitele ja muudele siseriiklike asutustele rahalist toetust tekkinud täiendavate kulude katmiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 (11). |
| --- | --- |

c)

liit annab riiklikele statistikaametitele ja muudele siseriiklike asutustele rahalist toetust tekkinud täiendavate kulude katmiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 (11).

Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 27 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

| 10) | Artikkel 17 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 17
  Iga-aastane tööprogramm
  Komisjon esitab oma järgneva aasta tööprogrammi Euroopa statistikasüsteemi komiteele iga aasta 30. aprilliks.
  Iga-aastase tööprogrammi ettevalmistamisel tagab komisjon tulemusliku prioriteetide seadmise, mis hõlmab läbivaatamist, statistikaprioriteete käsitlevat aruandlust ja rahaliste vahendite eraldamist. Komisjon võtab statistikasüsteemi komitee märkusi arvesse võimalikult suurel määral. Iga-aastane tööprogramm põhineb Euroopa statistikaprogrammil ja kajastab eelkõige järgmist:






  a) | komisjoni arvates esmatähtsad meetmeid, võttes arvesse liidu poliitika vajadusi ning nii liikmesriikide ja liidu rahalisi piiranguid ning andmeesitamiskoormust; |
| --- | --- | --- |

10)

Artikkel 17 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 17

Iga-aastane tööprogramm

Komisjon esitab oma järgneva aasta tööprogrammi Euroopa statistikasüsteemi komiteele iga aasta 30. aprilliks.

Iga-aastase tööprogrammi ettevalmistamisel tagab komisjon tulemusliku prioriteetide seadmise, mis hõlmab läbivaatamist, statistikaprioriteete käsitlevat aruandlust ja rahaliste vahendite eraldamist. Komisjon võtab statistikasüsteemi komitee märkusi arvesse võimalikult suurel määral. Iga-aastane tööprogramm põhineb Euroopa statistikaprogrammil ja kajastab eelkõige järgmist:

a)

komisjoni arvates esmatähtsad meetmeid, võttes arvesse liidu poliitika vajadusi ning nii liikmesriikide ja liidu rahalisi piiranguid ning andmeesitamiskoormust;

| b) | prioriteetide läbivaatamise algatusi, sealhulgas negatiivsete prioriteetide läbivaatamine ja nii andmeesitajate kui ka statistika koostajate koormuse vähendamise algatusi ning |
| --- | --- |

b)

prioriteetide läbivaatamise algatusi, sealhulgas negatiivsete prioriteetide läbivaatamine ja nii andmeesitajate kui ka statistika koostajate koormuse vähendamise algatusi ning

| c) | menetlusi ja õigusakte, mille komisjon on iga-aastase tööprogrammi rakendamiseks ette näinud.” |
| --- | --- |

c)

menetlusi ja õigusakte, mille komisjon on iga-aastase tööprogrammi rakendamiseks ette näinud.”

| 11) | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 17a
  Juurdepääs haldusandmetele, nende kasutamine ja integreerimine
  1.   Andmeesitajate koormuse vähendamiseks on riiklikel statistikaametitel, artiklis 4 osutatud muudel siseriiklikel asutustel ja komisjonil (Eurostat) õigus kõikidele haldusandmetele kiiresti ja tasuta juurde pääseda ning neid kasutada ja statistikasse integreerida ulatuses, mis on vajalik Euroopa statistikaprogrammis määratletud Euroopa statistika artikli 1 kohaseks arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks.
  2.   Riiklike statistikaametite ja komisjoniga (Eurostatiga) konsulteeritakse ning nad on kaasatud muude organite kogutud ja säilitatud haldusandmete esialgsesse väljakujundamisse, edasisse arendamisse ja nende kogumise lõpetamisse, lihtsustades seeläbi nende andmete täiendavat kasutamist Euroopa statistika tegemise eesmärgil. Nad on kaasatud standardimistegevusse nende haldusandmete puhul, mis on asjakohased Euroopa statistika tegemisel.
  3.   Riiklike statistikaametite, muude siseriiklike asutuste ja komisjoni (Eurostati) juurdepääs ja kaasamine vastavalt lõigetele 1 ja 2 piirdub haldusandmetega nende vastavate haldussüsteemide raames.
  4.   Haldusandmetele, mille nende omanikud on riiklikele statistikaametitele, muudele siseriiklikele asutustele ja komisjonile (Eurostatile) kättesaadavaks teinud nende andmete kasutamiseks Euroopa statistika tegemise eesmärgil, lisatakse asjakohased metaandmed.
  5.   Riiklikud statistikaametid ja haldusandmete omanikud loovad vajalikud koostöömehhanismid.” |
| --- | --- |

11)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 17a

Juurdepääs haldusandmetele, nende kasutamine ja integreerimine

1.   Andmeesitajate koormuse vähendamiseks on riiklikel statistikaametitel, artiklis 4 osutatud muudel siseriiklikel asutustel ja komisjonil (Eurostat) õigus kõikidele haldusandmetele kiiresti ja tasuta juurde pääseda ning neid kasutada ja statistikasse integreerida ulatuses, mis on vajalik Euroopa statistikaprogrammis määratletud Euroopa statistika artikli 1 kohaseks arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks.

2.   Riiklike statistikaametite ja komisjoniga (Eurostatiga) konsulteeritakse ning nad on kaasatud muude organite kogutud ja säilitatud haldusandmete esialgsesse väljakujundamisse, edasisse arendamisse ja nende kogumise lõpetamisse, lihtsustades seeläbi nende andmete täiendavat kasutamist Euroopa statistika tegemise eesmärgil. Nad on kaasatud standardimistegevusse nende haldusandmete puhul, mis on asjakohased Euroopa statistika tegemisel.

3.   Riiklike statistikaametite, muude siseriiklike asutuste ja komisjoni (Eurostati) juurdepääs ja kaasamine vastavalt lõigetele 1 ja 2 piirdub haldusandmetega nende vastavate haldussüsteemide raames.

4.   Haldusandmetele, mille nende omanikud on riiklikele statistikaametitele, muudele siseriiklikele asutustele ja komisjonile (Eurostatile) kättesaadavaks teinud nende andmete kasutamiseks Euroopa statistika tegemise eesmärgil, lisatakse asjakohased metaandmed.

5.   Riiklikud statistikaametid ja haldusandmete omanikud loovad vajalikud koostöömehhanismid.”

| 12) | Artikli 20 lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Riiklikud statistikaametid, muud siseriiklikud asutused ja komisjon (Eurostat) võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada põhimõtete ja suuniste ühtlustamine konfidentsiaalsete andmete füüsilise ja loogilise kaitse puhul. Komisjon tagab sellise ühtlustamise rakendusaktidega, millega ei täiendata käesolevat määrust. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 27 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

12)

Artikli 20 lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Riiklikud statistikaametid, muud siseriiklikud asutused ja komisjon (Eurostat) võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada põhimõtete ja suuniste ühtlustamine konfidentsiaalsete andmete füüsilise ja loogilise kaitse puhul. Komisjon tagab sellise ühtlustamise rakendusaktidega, millega ei täiendata käesolevat määrust. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 27 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 13) | Artikli 23 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon kehtestab rakendusaktiga korra, eeskirjad ja tingimused, mis reguleerivad juurdepääsu liidu tasandil. Rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 27 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

13)

Artikli 23 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon kehtestab rakendusaktiga korra, eeskirjad ja tingimused, mis reguleerivad juurdepääsu liidu tasandil. Rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 27 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 14) | Artikkel 24 jäetakse välja. |
| --- | --- |

14)

Artikkel 24 jäetakse välja.

| 15) | Artikkel 26 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 26
  Statistilise konfidentsiaalsuse nõude rikkumine
  Liikmesriigid ja komisjon võtavad asjakohaseid meetmeid, et hoida ära statistilise konfidentsiaalsuse nõude rikkumist ja karistada selliste õigusrikkumiste eest. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.” |
| --- | --- |

15)

Artikkel 26 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 26

Statistilise konfidentsiaalsuse nõude rikkumine

Liikmesriigid ja komisjon võtavad asjakohaseid meetmeid, et hoida ära statistilise konfidentsiaalsuse nõude rikkumist ja karistada selliste õigusrikkumiste eest. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.”

| 16) | Artikkel 27 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 27
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab Euroopa statistikasüsteemi komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (12) tähenduses.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. |
| --- | --- |

16)

Artikkel 27 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 27

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab Euroopa statistikasüsteemi komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (12) tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 374, 4.12.2012, lk 2.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ... seisukoht ja nõukogu 5. märtsi 2015. aasta esimese lugemise seisukoht. Euroopa Parlamendi ... seisukoht [ja nõukogu ... otsus].

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst) (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1175/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 12).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (ELT L 140, 27.5.2013, lk 11).

5

(6)  Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsus 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

7

(8)  Kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

8

(9)  Kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta otsus nr 235/2008/EÜ, millega moodustatakse Euroopa statistika haldamise nõuandekogu (ELT L 73, 15.3.2008, lk 17).”

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).”

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).”

12

---

| 24.4.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/27 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/27

---

Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 5/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta

(2015/C 134/04)

I.   SISSEJUHATUS

Komisjon edastas oma ettepaneku 12. juulil 2010 (1).

Euroopa Parlament võttis oma esimese lugemise seisukoha vastu 21. novembri 2013. aasta täiskogu istungil (2). Euroopa Keskpank esitas oma arvamuse 6. novembril 2012 (3).

Statistika töörühm analüüsis kavandatavat määrust rohkem kui kahe aasta jooksul.

3. detsembril 2014 toimunud kolmepoolsel kohtumisel jõudsid kaasseadusandjad üksmeelele, eesmärgiga saavutada varane teise lugemise kokkulepe.

Majandus- ja rahanduskomisjoni (ECON) esimees teatas 9. jaanuaril 2015 eesistujariigile saadetud kirjas, et kui nõukogu edastab Euroopa Parlamendile ametlikult oma seisukoha kõnealuse kirja lisas esitatud kujul, soovitab ta täiskogu istungil nõukogu seisukoha muudatusteta heaks kiita.

Nõukogu võttis 27. jaanuaril 2015 vastu poliitilise kokkuleppe 3. detsembri 2014. aasta kolmepoolsel kohtumisel kokkulepitud tekstiversiooni suhtes (4). Võttes arvesse eespool nimetatud kokkulepet, võttis nõukogu pärast teksti õiguskeelelist viimistlemist oma esimese lugemise seisukoha vastu 5. märtsil 2015 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 294 sätestatud seadusandliku tavamenetluse kohaselt.

II.   EESMÄRK

ELi majanduse juhtimise arendamiseks on vaja usaldusväärset statistikat, millel on oluline roll kõigi ELi poliitiliste algatuste planeerimisel, nende suhtes otsuste tegemisel ja järelmeetmete võtmisel. Euroopa statistikat käsitleva määruse (EÜ) nr 223/2009 muutmine on oluline element protsessis, mille eesmärk on suurendada Euroopa statistika usaldusväärsust.

III.   NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

3. detsembri 2014. aasta kolmepoolsel kohtumisel kokkulepitud kompromiss on järgmine:

| — | Eurostati peadirektor astub kohe pärast ametisse nimetamist Euroopa Parlamendi ette. |
| --- | --- |

—

Eurostati peadirektor astub kohe pärast ametisse nimetamist Euroopa Parlamendi ette.

| — | Iga riikliku statistikaameti ametialaselt sõltumatu juht nimetatakse ametisse tema ametialase pädevuse alusel. Töölevõtmisel võetakse arvesse soolist võrdõiguslikkust. |
| --- | --- |

—

Iga riikliku statistikaameti ametialaselt sõltumatu juht nimetatakse ametisse tema ametialase pädevuse alusel. Töölevõtmisel võetakse arvesse soolist võrdõiguslikkust.

| — | Selgitati Euroopa statistikasüsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi vahelist seost. Kompromiss näeb ette, et mõlemad nimetatud süsteemid teevad võrdsetel alustel tihedat koostööd. Riiklikud asutused võtavad riiklikul tasandil vastu otsuse riikliku statistikaameti ja riigi keskpanga vastavate ülesannete kohta. Siiski tuleb rõhutada, et niivõrd kui riigi keskpank koostab statistikat riikliku statistikaameti vastutuse raames, peab see statistika vastama määruses (EÜ) nr 223/2009 sätestatud põhimõtetele. |
| --- | --- |

—

Selgitati Euroopa statistikasüsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi vahelist seost. Kompromiss näeb ette, et mõlemad nimetatud süsteemid teevad võrdsetel alustel tihedat koostööd. Riiklikud asutused võtavad riiklikul tasandil vastu otsuse riikliku statistikaameti ja riigi keskpanga vastavate ülesannete kohta. Siiski tuleb rõhutada, et niivõrd kui riigi keskpank koostab statistikat riikliku statistikaameti vastutuse raames, peab see statistika vastama määruses (EÜ) nr 223/2009 sätestatud põhimõtetele.

| — | Kontrollkäigud liikmesriikidesse on aluslepingutes sätestatud eeskirjade kohaselt võimalikud, kui statistikavaldkonna õigusaktides on sellisteks algatusteks ette nähtud õiguslik alus. |
| --- | --- |

—

Kontrollkäigud liikmesriikidesse on aluslepingutes sätestatud eeskirjade kohaselt võimalikud, kui statistikavaldkonna õigusaktides on sellisteks algatusteks ette nähtud õiguslik alus.

| — | Selgitati statistika usaldusväärsuse tagamiseks võetavaid kohustusi. |
| --- | --- |

—

Selgitati statistika usaldusväärsuse tagamiseks võetavaid kohustusi.

IV.   KOKKUVÕTE

Kokkulepitud kompromissi koostamisel püüti lahendada nõukogu, Euroopa Parlamendi ja komisjoni peamised mureküsimused. Rõhutades, et kõnealuse kompromissiga saavutati erinevate seisukohtade vahel õige tasakaal, jõudsid kolm institutsiooni õiglasele ja jätkusuutlikule kokkuleppele, mis annab suure panuse Euroopa statistika usaldusväärsuse suurendamiseks.

---

(1)  Dok 9122/12 EF 29 ECOFIN 354 CODEC 1071

(2)  Dok 16317/13 CODEC 2608 STATIS 120 ECOFIN 1025 PE 540

(3)  ELT C 374, 4.12.2012, lk 2.

(4)  Dok 17113/14 STATIS 143 ECOFIN 1218 CODEC 2556 + COR 1 + COR 2.

---

| 24.4.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/29 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/29

---

NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT (EL) nr 6/2015

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse meretranspordist pärit süsinikdioksiidi heitkoguste seiret, aruandlust ja kontrolli ning millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ

Nõukogu poolt vastu võetud 5. märtsil 2015

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 134/05)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/29/EÜ (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 406/2009/EÜ, (4) milles kutsutakse kõiki majandussektoreid, sealhulgas rahvusvahelist merelaevanduse sektorit, üles aitama kaasa heitkoguste vähendamise eesmärkide saavutamisele, nähakse ette, et kui 31. detsembriks 2011. aastaks ei ole liikmesriigid heaks kiitnud rahvusvahelist lepingut, mis kaasaks rahvusvahelisest meretranspordist tekkivad heitkogused lepingu heitkoguste vähendamise eesmärkidesse Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) raames, või kui ühendus ei ole ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames sellist lepingut heaks kiitnud, peaks komisjon tegema ettepaneku kaasata rahvusvahelisest meretranspordist tekkivad heitkogused ühtlustatud korra kohaselt ühenduse heitkoguste vähendamise kohustusse, et ettepanekus sisalduv õigusakt jõustuks 2013. aastaks. Selline ettepanek peaks piirama kahjulikku mõju ühenduse konkurentsivõimele, võttes arvesse võimalikku kasu keskkonnale. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2009/29/EÜ (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 406/2009/EÜ, (4) milles kutsutakse kõiki majandussektoreid, sealhulgas rahvusvahelist merelaevanduse sektorit, üles aitama kaasa heitkoguste vähendamise eesmärkide saavutamisele, nähakse ette, et kui 31. detsembriks 2011. aastaks ei ole liikmesriigid heaks kiitnud rahvusvahelist lepingut, mis kaasaks rahvusvahelisest meretranspordist tekkivad heitkogused lepingu heitkoguste vähendamise eesmärkidesse Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) raames, või kui ühendus ei ole ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames sellist lepingut heaks kiitnud, peaks komisjon tegema ettepaneku kaasata rahvusvahelisest meretranspordist tekkivad heitkogused ühtlustatud korra kohaselt ühenduse heitkoguste vähendamise kohustusse, et ettepanekus sisalduv õigusakt jõustuks 2013. aastaks. Selline ettepanek peaks piirama kahjulikku mõju ühenduse konkurentsivõimele, võttes arvesse võimalikku kasu keskkonnale.

| (2) | Meretransport mõjutab oma süsinikdioksiidi (CO2) heitkogustest ja muudest heidetest, näiteks lämmastikoksiidid (NOx), vääveloksiidid (SOx), metaan (CH4), tahked osakesed (PM) ja must süsinik (BC), tulenevalt ülemaailmset kliimat ja õhukvaliteeti. |
| --- | --- |

(2)

Meretransport mõjutab oma süsinikdioksiidi (CO2) heitkogustest ja muudest heidetest, näiteks lämmastikoksiidid (NOx), vääveloksiidid (SOx), metaan (CH4), tahked osakesed (PM) ja must süsinik (BC), tulenevalt ülemaailmset kliimat ja õhukvaliteeti.

| (3) | Rahvusvaheline merelaevandus on ainus transpordiliik, mida ei ole lisatud liidu kohustusse vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Käesoleva määruse ettepanekuga kaasneva mõjuhinnangu kohaselt kasvas liiduga seotud rahvusvahelise laevanduse CO2 heitkogus ajavahemikus 1990. aastast kuni 2007. aastani 48 %. |
| --- | --- |

(3)

Rahvusvaheline merelaevandus on ainus transpordiliik, mida ei ole lisatud liidu kohustusse vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Käesoleva määruse ettepanekuga kaasneva mõjuhinnangu kohaselt kasvas liiduga seotud rahvusvahelise laevanduse CO2 heitkogus ajavahemikus 1990. aastast kuni 2007. aastani 48 %.

| (4) | Arvestades asjaolu, et teaduslik arusaam meretranspordi muust kui CO2 heitkogustest tuleneva mõju kohta ülemaailmsele kliimale on kiiresti muutumas, tuleks hinnangut selle mõju kohta käesoleva määruse raames korrapäraselt ajakohastada. Oma hinnangute alusel peaks komisjon analüüsima kõnealuste heitkoguste vähendamise eesmärgil poliitikale ja meetmetele avalduvat mõju. |
| --- | --- |

(4)

Arvestades asjaolu, et teaduslik arusaam meretranspordi muust kui CO2 heitkogustest tuleneva mõju kohta ülemaailmsele kliimale on kiiresti muutumas, tuleks hinnangut selle mõju kohta käesoleva määruse raames korrapäraselt ajakohastada. Oma hinnangute alusel peaks komisjon analüüsima kõnealuste heitkoguste vähendamise eesmärgil poliitikale ja meetmetele avalduvat mõju.

| (5) | Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2014. aasta resolutsioonis kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta aastani 2030 paluti komisjonil ja liikmesriikidel kehtestada siduv ELi 2030. aasta eesmärk sisemaiste kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks vähemalt 40 % võrra 1990. aasta tasemega võrreldes. Euroopa Parlament juhtis samuti tähelepanu asjaolule, et kõik majandussektorid peavad panustama kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisse, kui liit soovib täita oma osa ülemaailmsetest heitkoguste vähendamise alastest jõupingutustest. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2014. aasta resolutsioonis kliima- ja energiapoliitika raamistiku kohta aastani 2030 paluti komisjonil ja liikmesriikidel kehtestada siduv ELi 2030. aasta eesmärk sisemaiste kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks vähemalt 40 % võrra 1990. aasta tasemega võrreldes. Euroopa Parlament juhtis samuti tähelepanu asjaolule, et kõik majandussektorid peavad panustama kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisse, kui liit soovib täita oma osa ülemaailmsetest heitkoguste vähendamise alastest jõupingutustest.

| (6) | Euroopa Ülemkogu kinnitas oma 23. ja 24. oktoobri 2014. aasta järeldustes ELi siduva eesmärgi vähendada liidus 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heiteid 1990. aastaga võrreldes vähemalt 40 %. Ühtlasi teatas Euroopa Ülemkogu, et on oluline vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja fossiilkütustest sõltumisega seotud ohtusid transpordisektoris, ning kutsus komisjoni üles arendama edasi vahendeid ja meetmeid tervikliku ja tehnoloogiliselt neutraalse lähenemisviisi jaoks, mis on mõeldud transpordis heitkoguste vähendamise ja energiatõhususe edendamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Ülemkogu kinnitas oma 23. ja 24. oktoobri 2014. aasta järeldustes ELi siduva eesmärgi vähendada liidus 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heiteid 1990. aastaga võrreldes vähemalt 40 %. Ühtlasi teatas Euroopa Ülemkogu, et on oluline vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja fossiilkütustest sõltumisega seotud ohtusid transpordisektoris, ning kutsus komisjoni üles arendama edasi vahendeid ja meetmeid tervikliku ja tehnoloogiliselt neutraalse lähenemisviisi jaoks, mis on mõeldud transpordis heitkoguste vähendamise ja energiatõhususe edendamiseks.

| (7) | Seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis (5) rõhutatakse, et kõik majandussektorid peavad aitama vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid, kui liit soovib täita oma osa ülemaailmsetest heitkoguste vähendamise alastest jõupingutustest. Seoses sellega viidatakse seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis, et 2011. aastal avaldatud valget raamatut transpordi kohta on vaja toetada tugeva poliitilise raamistikuga. |
| --- | --- |

(7)

Seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis (5) rõhutatakse, et kõik majandussektorid peavad aitama vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid, kui liit soovib täita oma osa ülemaailmsetest heitkoguste vähendamise alastest jõupingutustest. Seoses sellega viidatakse seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis, et 2011. aastal avaldatud valget raamatut transpordi kohta on vaja toetada tugeva poliitilise raamistikuga.

| (8) | 2011. aasta juulis võttis IMO vastu tehnilised ja töökorralduslikud meetmed, eelkõige uute laevade energiatõhususe indeks (EEDI) ja laevade energiatõhususe juhtimiskava (SEEMP), millega küll vähendatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste eeldatavat kasvu, kuid millest üksi ei piisa rahvusvahelisest laevandusest pärit kasvuhoonegaaside heitkoguste absoluutseks vähendamiseks sellisel määral, et see aitaks saavutada ülemaailmset eesmärki, mille kohaselt globaalne soojenemine ei tohi ületada 2 °C. |
| --- | --- |

(8)

2011. aasta juulis võttis IMO vastu tehnilised ja töökorralduslikud meetmed, eelkõige uute laevade energiatõhususe indeks (EEDI) ja laevade energiatõhususe juhtimiskava (SEEMP), millega küll vähendatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste eeldatavat kasvu, kuid millest üksi ei piisa rahvusvahelisest laevandusest pärit kasvuhoonegaaside heitkoguste absoluutseks vähendamiseks sellisel määral, et see aitaks saavutada ülemaailmset eesmärki, mille kohaselt globaalne soojenemine ei tohi ületada 2 °C.

| (9) | Vastavalt IMO andmetele saaks laevade energiakulu ja CO2 heitkoguseid töökorralduslike meetmete ja olemasolevate tehnoloogiliste vahendite rakendamisega vähendada kuni 75 % võrra; suurt osa kõnealustest meetmetest võib pidada kulutõhusaks ja sellisena võiksid need sektorile isegi puhaskasu tuua, sest väiksem kütusekulu kompenseerib kõik tegevuse ümberkorraldamise või investeeringutega seotud kulud. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt IMO andmetele saaks laevade energiakulu ja CO2 heitkoguseid töökorralduslike meetmete ja olemasolevate tehnoloogiliste vahendite rakendamisega vähendada kuni 75 % võrra; suurt osa kõnealustest meetmetest võib pidada kulutõhusaks ja sellisena võiksid need sektorile isegi puhaskasu tuua, sest väiksem kütusekulu kompenseerib kõik tegevuse ümberkorraldamise või investeeringutega seotud kulud.

| (10) | Parim võimalus vähendada laevanduse CO2 heitkoguseid liidu tasandil on jätkuvalt laevade kütusekulul põhineva CO2 heitkoguste seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi loomine, mis oleks esimene samm meretranspordist pärit heitkoguste lisamisel liidu kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohustusse koos teiste sektorite heitkogustega, mis juba aitavad seda kohustust täita. Avalikkuse juurdepääs heitkoguste andmetele aitab kõrvaldada turutõkkeid, mis takistavad paljude kuludele negatiivse mõjuga meetmete võtmist, mis vähendaksid meretranspordis pärit kasvuhoonegaaside heitkoguseid. |
| --- | --- |

(10)

Parim võimalus vähendada laevanduse CO2 heitkoguseid liidu tasandil on jätkuvalt laevade kütusekulul põhineva CO2 heitkoguste seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi loomine, mis oleks esimene samm meretranspordist pärit heitkoguste lisamisel liidu kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kohustusse koos teiste sektorite heitkogustega, mis juba aitavad seda kohustust täita. Avalikkuse juurdepääs heitkoguste andmetele aitab kõrvaldada turutõkkeid, mis takistavad paljude kuludele negatiivse mõjuga meetmete võtmist, mis vähendaksid meretranspordis pärit kasvuhoonegaaside heitkoguseid.

| (11) | Kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja kütusekulu vähendavate meetmete vastuvõtmist takistavad turutõkked, näiteks puuduv usaldusväärne teave laevade kütusesäästlikkuse või nende moderniseerimiseks kasutatavate tehnoloogiliste vahendite kohta, puuduvad rahastamisvõimalused laevade tõhususse investeerimiseks ning huvide lahknevus, st laevade tõhususse investeerimine ei tooks kasu laevaomanikele, kuna kütuse eest maksavad laevaoperaatorid. |
| --- | --- |

(11)

Kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja kütusekulu vähendavate meetmete vastuvõtmist takistavad turutõkked, näiteks puuduv usaldusväärne teave laevade kütusesäästlikkuse või nende moderniseerimiseks kasutatavate tehnoloogiliste vahendite kohta, puuduvad rahastamisvõimalused laevade tõhususse investeerimiseks ning huvide lahknevus, st laevade tõhususse investeerimine ei tooks kasu laevaomanikele, kuna kütuse eest maksavad laevaoperaatorid.

| (12) | Sidusrühmadega konsulteerimise ja rahvusvaheliste partneritega peetud arutelude tulemustest nähtub, et meretranspordist pärit heite lisamisel liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohustusse tuleb tegutseda järk-järgult, luues esimese sammuna usaldusväärse seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi meretranspordist pärit CO2 heitkoguste jaoks ning määrates hiljem kõnealuste heitkoguste hinnad. Selliselt tegutsemine aitab teha olulisi edusamme rahvusvahelisel tasandil, et leppida kokku kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärkides ning lisameetmetes, mis aitaksid saavutada kõnealused vähendamised võimalikult väikeste kuludega. |
| --- | --- |

(12)

Sidusrühmadega konsulteerimise ja rahvusvaheliste partneritega peetud arutelude tulemustest nähtub, et meretranspordist pärit heite lisamisel liidu kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohustusse tuleb tegutseda järk-järgult, luues esimese sammuna usaldusväärse seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi meretranspordist pärit CO2 heitkoguste jaoks ning määrates hiljem kõnealuste heitkoguste hinnad. Selliselt tegutsemine aitab teha olulisi edusamme rahvusvahelisel tasandil, et leppida kokku kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärkides ning lisameetmetes, mis aitaksid saavutada kõnealused vähendamised võimalikult väikeste kuludega.

| (13) | Liidu seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi kasutuselevõtmine vähendab heitkoguseid praeguste suundumuste jätkumise stsenaariumiga võrreldes eeldatavalt kuni 2 % ning aitab 2030. aastaks vähendada kulusid netosummas kokku kuni 1,2 miljardit eurot, kuna see võib aidata kõrvaldada turutõkkeid, eelkõige laevade tõhusust käsitleva teabe puudumisega seotud turutõkkeid, andes kütusekulu ja energiatõhusust käsitlevat võrreldavat ja usaldusväärset teavet asjaomastele turgudele. Kõnealune transpordikulude vähenemine peaks soodustama rahvusvahelist kaubandust. Lisaks eeldab igasuguse liidu tasandil või üle maailma kohaldatava turupõhise meetme, tõhususnõude või muu meetme rakendamine usaldusväärset seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi. Samuti võimaldab see saada usaldusväärseid andmeid, mille põhjal määrata heitkoguste vähendamise täpsed eesmärgid ning hinnata meretranspordi panust vähese CO2 heitkogusega majanduse saavutamisse. Laevandussektori rahvusvahelise olemuse tõttu oleks ülemaailmne kokkulepe eelistatud ja kõige mõjusam meetod rahvusvahelisest meretranspordist pärit kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks. |
| --- | --- |

(13)

Liidu seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi kasutuselevõtmine vähendab heitkoguseid praeguste suundumuste jätkumise stsenaariumiga võrreldes eeldatavalt kuni 2 % ning aitab 2030. aastaks vähendada kulusid netosummas kokku kuni 1,2 miljardit eurot, kuna see võib aidata kõrvaldada turutõkkeid, eelkõige laevade tõhusust käsitleva teabe puudumisega seotud turutõkkeid, andes kütusekulu ja energiatõhusust käsitlevat võrreldavat ja usaldusväärset teavet asjaomastele turgudele. Kõnealune transpordikulude vähenemine peaks soodustama rahvusvahelist kaubandust. Lisaks eeldab igasuguse liidu tasandil või üle maailma kohaldatava turupõhise meetme, tõhususnõude või muu meetme rakendamine usaldusväärset seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi. Samuti võimaldab see saada usaldusväärseid andmeid, mille põhjal määrata heitkoguste vähendamise täpsed eesmärgid ning hinnata meretranspordi panust vähese CO2 heitkogusega majanduse saavutamisse. Laevandussektori rahvusvahelise olemuse tõttu oleks ülemaailmne kokkulepe eelistatud ja kõige mõjusam meetod rahvusvahelisest meretranspordist pärit kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks.

| (14) | Seire alla peaksid kuuluma kõik liidusisesed reisid, kõik viimasest liiduvälisest sadamast esimesse liidu külastatavasse sadamasse saabuvad reisid ning kõik liidu sadamast esimesse liiduvälisesse külastatavasse sadamasse väljuvad reisid, sealhulgas ballastreisid. Samuti peaks seire hõlmama liidu sadamates, kaasa arvatud laevade kai ääres seismise või sadamas liikumise ajal, tekkivaid CO2 heitkoguseid, eriti juhul, kui selliste heitkoguste vähendamiseks või ärahoidmiseks on olemas erimeetmed. Kõnealuseid eeskirju tuleks kohaldada mittediskrimineerival viisil kõigi laevade suhtes nende lipust olenemata. Kuid kuna käesolev määrus keskendub meretranspordile, ei tuleks selles kehtestada seire-, aruandlus- ja kontrollinõudeid laevade liikumisele ja tegevusele, mille eesmärk ei ole reisijate- või kaubavedu kaubanduslikel eesmärkidel, näiteks süvendamine, jäälõhkumine, torujuhtmete paigaldamine või tegevus avamererajatisel. |
| --- | --- |

(14)

Seire alla peaksid kuuluma kõik liidusisesed reisid, kõik viimasest liiduvälisest sadamast esimesse liidu külastatavasse sadamasse saabuvad reisid ning kõik liidu sadamast esimesse liiduvälisesse külastatavasse sadamasse väljuvad reisid, sealhulgas ballastreisid. Samuti peaks seire hõlmama liidu sadamates, kaasa arvatud laevade kai ääres seismise või sadamas liikumise ajal, tekkivaid CO2 heitkoguseid, eriti juhul, kui selliste heitkoguste vähendamiseks või ärahoidmiseks on olemas erimeetmed. Kõnealuseid eeskirju tuleks kohaldada mittediskrimineerival viisil kõigi laevade suhtes nende lipust olenemata. Kuid kuna käesolev määrus keskendub meretranspordile, ei tuleks selles kehtestada seire-, aruandlus- ja kontrollinõudeid laevade liikumisele ja tegevusele, mille eesmärk ei ole reisijate- või kaubavedu kaubanduslikel eesmärkidel, näiteks süvendamine, jäälõhkumine, torujuhtmete paigaldamine või tegevus avamererajatisel.

| (15) | Selleks et tagada võrdsed võimalused ebasoodsamates ilmastikutingimustes tegutsevate laevade jaoks, peaks olema võimalik lisada käesoleva määruse alusel seiratavatele andmetele konkreetne teave laeva jääklassi ja jääs navigeerimise kohta. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et tagada võrdsed võimalused ebasoodsamates ilmastikutingimustes tegutsevate laevade jaoks, peaks olema võimalik lisada käesoleva määruse alusel seiratavatele andmetele konkreetne teave laeva jääklassi ja jääs navigeerimise kohta.

| (16) | Kavandatud seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteem tuleks kehtestada määruse vormis, võttes arvesse koostatavate sätete keerukat ja äärmiselt tehnilist laadi ning vajadust, et kogu liidus kohaldatavad ühtsed eeskirjad vastaksid meretranspordi rahvusvahelisele olemusele, arvestades et liikmesriikide sadamaid külastab eeldatavalt suur hulk laevu, samuti selleks, et hõlbustada süsteemi rakendamist kogu liidus. |
| --- | --- |

(16)

Kavandatud seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteem tuleks kehtestada määruse vormis, võttes arvesse koostatavate sätete keerukat ja äärmiselt tehnilist laadi ning vajadust, et kogu liidus kohaldatavad ühtsed eeskirjad vastaksid meretranspordi rahvusvahelisele olemusele, arvestades et liikmesriikide sadamaid külastab eeldatavalt suur hulk laevu, samuti selleks, et hõlbustada süsteemi rakendamist kogu liidus.

| (17) | Liidu usaldusväärne laevapõhise seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteem peaks põhinema liidu sadamatesse saabuvatel ja sealt väljuvatel reisidel tarbitud kütusest tekkinud heitkoguste arvutamisel, sest laevade kütusepaakide suure mahutavuse tõttu ei saa kütuse müügiandmete põhjal nimetatud konkreetse perioodi kütusekulu täpselt hinnata. |
| --- | --- |

(17)

Liidu usaldusväärne laevapõhise seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteem peaks põhinema liidu sadamatesse saabuvatel ja sealt väljuvatel reisidel tarbitud kütusest tekkinud heitkoguste arvutamisel, sest laevade kütusepaakide suure mahutavuse tõttu ei saa kütuse müügiandmete põhjal nimetatud konkreetse perioodi kütusekulu täpselt hinnata.

| (18) | Liidu seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteem peaks hõlmama ka muud asjakohast teavet, mis võimaldab teha kindlaks laevade tõhusust või täiendavalt analüüsida heitkoguste tekke põhjuseid, säilitades äri- või tööstusteabe konfidentsiaalsuse. Selline ulatus viib liidu seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi kooskõlla ka rahvusvaheliste algatustega, mille eesmärk on kehtestada olemasolevatele laevadele tõhususnõuded, mis hõlmaksid ka töökorralduslikke meetmeid, ning aitab kõrvaldada teabe puudumisega seotud turutõkked. |
| --- | --- |

(18)

Liidu seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteem peaks hõlmama ka muud asjakohast teavet, mis võimaldab teha kindlaks laevade tõhusust või täiendavalt analüüsida heitkoguste tekke põhjuseid, säilitades äri- või tööstusteabe konfidentsiaalsuse. Selline ulatus viib liidu seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi kooskõlla ka rahvusvaheliste algatustega, mille eesmärk on kehtestada olemasolevatele laevadele tõhususnõuded, mis hõlmaksid ka töökorralduslikke meetmeid, ning aitab kõrvaldada teabe puudumisega seotud turutõkked.

| (19) | Selleks et vähendada laevaomanike ja operaatorite, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate halduskoormust ning optimeerida seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi kulude ja kasu vahekorda viisil, mis võimaldaks süsteemiga siiski hõlmata valdavat osa meretranspordist pärit kasvuhoonegaaside heitkogustest, tuleks seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi eeskirju kohaldada ainult suurte heitkoguste tekitajatele. Üksikasjaliku objektiivse analüüsi põhjal, mis hõlmas liidu sadamatesse saabuvate ja sealt väljuvate laevade suurust ja heitkoguseid, valiti alampiiriks kogumahutavus 5 000. Laevad kogumahutavusega üle 5 000 moodustavad ligikaudu 55 % liidu sadamaid külastavatest laevadest ja tekitavad umbes 90 % sellega seotud heitkogustest. Selle mittediskrimineeriva alampiiriga tagataks, et kõige olulisemad heitetekitajad on süsteemiga hõlmatud. Madalam alampiir tekitaks suurema halduskoormuse, kõrgema alampiiri tõttu aga oleks hõlmatud vähem heitkoguseid, mis vähendaks seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi keskkonnaalast tõhusust. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et vähendada laevaomanike ja operaatorite, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate halduskoormust ning optimeerida seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi kulude ja kasu vahekorda viisil, mis võimaldaks süsteemiga siiski hõlmata valdavat osa meretranspordist pärit kasvuhoonegaaside heitkogustest, tuleks seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi eeskirju kohaldada ainult suurte heitkoguste tekitajatele. Üksikasjaliku objektiivse analüüsi põhjal, mis hõlmas liidu sadamatesse saabuvate ja sealt väljuvate laevade suurust ja heitkoguseid, valiti alampiiriks kogumahutavus 5 000. Laevad kogumahutavusega üle 5 000 moodustavad ligikaudu 55 % liidu sadamaid külastavatest laevadest ja tekitavad umbes 90 % sellega seotud heitkogustest. Selle mittediskrimineeriva alampiiriga tagataks, et kõige olulisemad heitetekitajad on süsteemiga hõlmatud. Madalam alampiir tekitaks suurema halduskoormuse, kõrgema alampiiri tõttu aga oleks hõlmatud vähem heitkoguseid, mis vähendaks seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi keskkonnaalast tõhusust.

| (20) | Laevaomanike ja operaatorite halduskoormuse täiendavaks vähendamiseks tuleks seire-eeskirjades keskenduda CO2-le, kuna see on kõige olulisem meretranspordil tekkiv kasvuhoonegaas. |
| --- | --- |

(20)

Laevaomanike ja operaatorite halduskoormuse täiendavaks vähendamiseks tuleks seire-eeskirjades keskenduda CO2-le, kuna see on kõige olulisem meretranspordil tekkiv kasvuhoonegaas.

| (21) | Eeskirjades tuleks arvestada praeguste nõuete ja andmetega, mis on laevade pardal juba olemas; seetõttu tuleks anda ettevõtjatele võimalus valida üks järgmisest neljast seiremeetodist: kütusemahuti saatelehtede kasutamine, punkri kütusepaagi kontroll pardal, asjaomaste põlemisprotsesside voolumõõturid või heitkoguste otsene mõõtmine. Tehtud valik tuleks dokumenteerida laevapõhises seirekavas, milles esitatakse ka täpsemad üksikasjad valitud meetodi kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(21)

Eeskirjades tuleks arvestada praeguste nõuete ja andmetega, mis on laevade pardal juba olemas; seetõttu tuleks anda ettevõtjatele võimalus valida üks järgmisest neljast seiremeetodist: kütusemahuti saatelehtede kasutamine, punkri kütusepaagi kontroll pardal, asjaomaste põlemisprotsesside voolumõõturid või heitkoguste otsene mõõtmine. Tehtud valik tuleks dokumenteerida laevapõhises seirekavas, milles esitatakse ka täpsemad üksikasjad valitud meetodi kohaldamise kohta.

| (22) | Iga ettevõtjat, kes vastutab mereveoga tegeleva laeva eest kogu aruandeperioodil, tuleks lugeda vastutavaks kõigi asjaomase aruandeperioodiga seotud seire- ja aruandluskohustuste täitmise eest; see hõlmab ka rahuldavalt kontrollitud seirearuande esitamist. Ettevõtjavahetumise korral peaks uus ettevõtja vastutama ainult nende seire- ja aruandluskohustuste täitmise eest, mis on seotud selle aruandeperioodiga, mille jooksul oli ettevõtja vahetunud. Kõnealuste kohustuste täitmise lihtsustamiseks peaks uus ettevõtja saama viimase seirekava ning vajaduse korral nõuetele vastavuse tunnistuse koopia. |
| --- | --- |

(22)

Iga ettevõtjat, kes vastutab mereveoga tegeleva laeva eest kogu aruandeperioodil, tuleks lugeda vastutavaks kõigi asjaomase aruandeperioodiga seotud seire- ja aruandluskohustuste täitmise eest; see hõlmab ka rahuldavalt kontrollitud seirearuande esitamist. Ettevõtjavahetumise korral peaks uus ettevõtja vastutama ainult nende seire- ja aruandluskohustuste täitmise eest, mis on seotud selle aruandeperioodiga, mille jooksul oli ettevõtja vahetunud. Kõnealuste kohustuste täitmise lihtsustamiseks peaks uus ettevõtja saama viimase seirekava ning vajaduse korral nõuetele vastavuse tunnistuse koopia.

| (23) | Muud kasvuhoonegaasid, kliimat mõjutavad ained ja õhusaasteained peaksid praeguses etapis liidu seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemist välja jääma, et ei tekiks kohustust paigaldada ebapiisava usaldusväärsusega või kaubanduslikult kättesaadavaid mõõteseadmeid, mis võiks takistada liidu seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi rakendamist. |
| --- | --- |

(23)

Muud kasvuhoonegaasid, kliimat mõjutavad ained ja õhusaasteained peaksid praeguses etapis liidu seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemist välja jääma, et ei tekiks kohustust paigaldada ebapiisava usaldusväärsusega või kaubanduslikult kättesaadavaid mõõteseadmeid, mis võiks takistada liidu seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi rakendamist.

| (24) | IMO rahvusvahelises laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsioonis (MARPOL) on nähtud ette EEDI kohustuslik kohaldamine uute laevade suhtes ja SEEMPi kasutamine kogu maailma laevastiku puhul. |
| --- | --- |

(24)

IMO rahvusvahelises laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsioonis (MARPOL) on nähtud ette EEDI kohustuslik kohaldamine uute laevade suhtes ja SEEMPi kasutamine kogu maailma laevastiku puhul.

| (25) | Laevaomanike ja operaatorite halduskoormuse vähendamiseks tuleks aruandlust ja aruannetes esitatud teabe avaldamist korraldada aastapõhiselt. Heitkoguste, kütusekulu ja tõhususega seotud teabe avaldamise piiramine aasta keskmiste ja koondnäitajatega tuleks lahendada ka konfidentsiaalsusega seotud probleemid. Selleks et tagada avalikustamise üldisi huve ületavate õigustatud majandushuvide kaitsmine, tuleks erandjuhtudel ettevõtja taotlusel kohaldada erinevat andmete koondatuse taset. Komisjonile esitatud andmed tuleks siduda statistikaga sellisel määral, et kõnealused andmed oleksid kasutatavad Euroopa statistika arendamise, koostamise ja levitamise eesmärgil vastavalt komisjoni otsusele 2012/504/EL (6). |
| --- | --- |

(25)

Laevaomanike ja operaatorite halduskoormuse vähendamiseks tuleks aruandlust ja aruannetes esitatud teabe avaldamist korraldada aastapõhiselt. Heitkoguste, kütusekulu ja tõhususega seotud teabe avaldamise piiramine aasta keskmiste ja koondnäitajatega tuleks lahendada ka konfidentsiaalsusega seotud probleemid. Selleks et tagada avalikustamise üldisi huve ületavate õigustatud majandushuvide kaitsmine, tuleks erandjuhtudel ettevõtja taotlusel kohaldada erinevat andmete koondatuse taset. Komisjonile esitatud andmed tuleks siduda statistikaga sellisel määral, et kõnealused andmed oleksid kasutatavad Euroopa statistika arendamise, koostamise ja levitamise eesmärgil vastavalt komisjoni otsusele 2012/504/EL (6).

| (26) | Akrediteeritud tõendajate tehtav kontroll peaks tagama, et seirekavad ja heitearuanded vastavad tegelikkusele ning on kooskõlas käesolevas määruses esitatud nõuetega. Kontrolli lihtsustava olulise elemendina peaksid tõendajad kontrollima andmete usaldusväärsust, võrreldes aruannetes esitatud andmeid laeva jälgimisandmetel ja omadustel põhinevate hinnanguliste andmetega. Selliseid hinnanguid võib koostada komisjon. Erapooletuse tagamiseks peaksid tõendajad olema sõltumatud ja pädevad juriidilised isikud, kelle on akrediteerinud riiklikud akrediteerimisasutused, mis on asutatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 765/2008 (7). |
| --- | --- |

(26)

Akrediteeritud tõendajate tehtav kontroll peaks tagama, et seirekavad ja heitearuanded vastavad tegelikkusele ning on kooskõlas käesolevas määruses esitatud nõuetega. Kontrolli lihtsustava olulise elemendina peaksid tõendajad kontrollima andmete usaldusväärsust, võrreldes aruannetes esitatud andmeid laeva jälgimisandmetel ja omadustel põhinevate hinnanguliste andmetega. Selliseid hinnanguid võib koostada komisjon. Erapooletuse tagamiseks peaksid tõendajad olema sõltumatud ja pädevad juriidilised isikud, kelle on akrediteerinud riiklikud akrediteerimisasutused, mis on asutatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 765/2008 (7).

| (27) | Tõendaja väljastatud nõuetele vastavuse tunnistust tuleks hoida laeva pardal, et tõendada seire-, aruandlus- ja kontrollikohustuste täitmist. Tõendajad peaksid kõnealuste tunnistuste väljastamisest komisjonile teatama. |
| --- | --- |

(27)

Tõendaja väljastatud nõuetele vastavuse tunnistust tuleks hoida laeva pardal, et tõendada seire-, aruandlus- ja kontrollikohustuste täitmist. Tõendajad peaksid kõnealuste tunnistuste väljastamisest komisjonile teatama.

| (28) | Meresõiduohutusega seotud sarnaste ülesannete täitmisel saadud kogemustest lähtuvalt peaks Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA) oma volituste raames komisjoni teatavate ülesannete täitmisel toetama. |
| --- | --- |

(28)

Meresõiduohutusega seotud sarnaste ülesannete täitmisel saadud kogemustest lähtuvalt peaks Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA) oma volituste raames komisjoni teatavate ülesannete täitmisel toetama.

| (29) | Seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemiga seotud kohustuste täitmine tuleks tagada olemasolevate vahenditega, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ (8) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/21/EÜ (9) alusel, ning samuti teabega nõuetele vastavuse tunnistuste väljastamise kohta. Laeva seire- ja aruandluskohustuste täitmist kinnitav tunnistus tuleks lisada direktiivi 2009/16/EÜ IV lisas osutatud tõendite ja dokumentide loendisse. |
| --- | --- |

(29)

Seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemiga seotud kohustuste täitmine tuleks tagada olemasolevate vahenditega, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ (8) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/21/EÜ (9) alusel, ning samuti teabega nõuetele vastavuse tunnistuste väljastamise kohta. Laeva seire- ja aruandluskohustuste täitmist kinnitav tunnistus tuleks lisada direktiivi 2009/16/EÜ IV lisas osutatud tõendite ja dokumentide loendisse.

| (30) | Liikmesriigid peaksid püüdma kontrollida nende jurisdiktsiooni all olevaid sadamaid külastavaid laevu, mille kohta ei ole nõuetele vastavuse tunnistust puudutav teatav nõutud teave kättesaadav. |
| --- | --- |

(30)

Liikmesriigid peaksid püüdma kontrollida nende jurisdiktsiooni all olevaid sadamaid külastavaid laevu, mille kohta ei ole nõuetele vastavuse tunnistust puudutav teatav nõutud teave kättesaadav.

| (31) | Käesoleva määruse nõuete täitmata jätmine peaks kaasa tooma karistused. Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad nende karistuste kohta. Kõnealused karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

(31)

Käesoleva määruse nõuete täitmata jätmine peaks kaasa tooma karistused. Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad nende karistuste kohta. Kõnealused karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| (32) | Kui laev ei ole seire- ja aruandlusnõudeid täitnud kahe või enama järjestikuse aruandeperioodi jooksul, ja kui järgimist ei suudeta tagada muude täitemeetmetega, on asjakohane näha ette võimalus laev välja saata. Kõnealust meedet tuleks kohaldada selliselt, et täitmatajätmise olukorda oleks võimalik mõistliku aja jooksul parandada. |
| --- | --- |

(32)

Kui laev ei ole seire- ja aruandlusnõudeid täitnud kahe või enama järjestikuse aruandeperioodi jooksul, ja kui järgimist ei suudeta tagada muude täitemeetmetega, on asjakohane näha ette võimalus laev välja saata. Kõnealust meedet tuleks kohaldada selliselt, et täitmatajätmise olukorda oleks võimalik mõistliku aja jooksul parandada.

| (33) | Liikmesriikide suhtes, kellel ei ole meresadamaid oma territooriumil ega oma lipu all sõitvaid ja käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvaid laevu, või kes on oma riiklikud laevaregistrid sulgenud, võiks teha erandi käesoleva määruse karistusi käsitlevatest sätetest, kuna nende lipu all ei sõida ühtegi kõnealust laeva. |
| --- | --- |

(33)

Liikmesriikide suhtes, kellel ei ole meresadamaid oma territooriumil ega oma lipu all sõitvaid ja käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvaid laevu, või kes on oma riiklikud laevaregistrid sulgenud, võiks teha erandi käesoleva määruse karistusi käsitlevatest sätetest, kuna nende lipu all ei sõida ühtegi kõnealust laeva.

| (34) | Liidu seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteem peaks olema ülemaailmse seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi rakendamisel eeskujuks. Ülemaailmne seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteem oleks eelistatav, kuna see oleks suurema kohaldamisala tõttu tõhusam. Sellega seoses, et hõlbustada meretranspordist pärit kasvuhoonegaaside heitkoguste seire, aruandluse ja kontrolli rahvusvaheliste eeskirjade väljatöötamist IMOs, peaks komisjon jagama IMO ja muude asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega korrapäraselt asjakohast teavet käesoleva määruse rakendamise kohta ning IMO-le tuleks esitada asjakohaseid avaldusi. Kui ülemaailmse seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi vastuvõtmises jõutakse kokkuleppele, peaks komisjon liidu seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi läbi vaatama, eesmärgiga viia see ülemaailmse seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemiga kooskõlla. |
| --- | --- |

(34)

Liidu seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteem peaks olema ülemaailmse seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi rakendamisel eeskujuks. Ülemaailmne seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteem oleks eelistatav, kuna see oleks suurema kohaldamisala tõttu tõhusam. Sellega seoses, et hõlbustada meretranspordist pärit kasvuhoonegaaside heitkoguste seire, aruandluse ja kontrolli rahvusvaheliste eeskirjade väljatöötamist IMOs, peaks komisjon jagama IMO ja muude asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega korrapäraselt asjakohast teavet käesoleva määruse rakendamise kohta ning IMO-le tuleks esitada asjakohaseid avaldusi. Kui ülemaailmse seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi vastuvõtmises jõutakse kokkuleppele, peaks komisjon liidu seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi läbi vaatama, eesmärgiga viia see ülemaailmse seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemiga kooskõlla.

| (35) | Asjakohaste rahvusvaheliste eeskirjade, rahvusvaheliste ja Euroopa standardite ning tehnoloogia ja teaduse arengu arvesse võtmiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte laevade CO2 heitkoguste seire ja aruandluse teatavate tehniliste aspektide läbivaatamise ning kontrollitegevuse eeskirjade ja tõendajate akrediteerimise meetodite täpsustamise kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(35)

Asjakohaste rahvusvaheliste eeskirjade, rahvusvaheliste ja Euroopa standardite ning tehnoloogia ja teaduse arengu arvesse võtmiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte laevade CO2 heitkoguste seire ja aruandluse teatavate tehniliste aspektide läbivaatamise ning kontrollitegevuse eeskirjade ja tõendajate akrediteerimise meetodite täpsustamise kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (36) | Selleks et tagada ühetaolised tingimused CO2 heitkoguste seire ja muu asjakohase teabe standardvormide kasutamiseks, automaatsüsteemide ja elektrooniliste standardvormide kasutamiseks komisjonile ja asjaomaste lipuriikide ametiasutustele CO2 heitkoguseid ja muud asjakohast teavet sisaldava aruande sidusaks esitamiseks, ning et täpsustada muude kui reisilaevade, ro-ro laevade ja konteinerlaevade kategooriate suhtes kohaldatavaid parameetreid täpsustavaid tehnilisi eeskirju ja neid parameetreid läbi vaadata, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (10). |
| --- | --- |

(36)

Selleks et tagada ühetaolised tingimused CO2 heitkoguste seire ja muu asjakohase teabe standardvormide kasutamiseks, automaatsüsteemide ja elektrooniliste standardvormide kasutamiseks komisjonile ja asjaomaste lipuriikide ametiasutustele CO2 heitkoguseid ja muud asjakohast teavet sisaldava aruande sidusaks esitamiseks, ning et täpsustada muude kui reisilaevade, ro-ro laevade ja konteinerlaevade kategooriate suhtes kohaldatavaid parameetreid täpsustavaid tehnilisi eeskirju ja neid parameetreid läbi vaadata, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (10).

| (37) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt laevade CO2 heitkoguste seiret, aruandlust ja kontrolli kui esimest sammu kasvuhoonegaaside heitkoguste järkjärgulisel vähendamisel, ei suuda liikmesriigid meretranspordi rahvusvahelise olemuse tõttu piisavalt saavutada, küll aga saab seda selle ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(37)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt laevade CO2 heitkoguste seiret, aruandlust ja kontrolli kui esimest sammu kasvuhoonegaaside heitkoguste järkjärgulisel vähendamisel, ei suuda liikmesriigid meretranspordi rahvusvahelise olemuse tõttu piisavalt saavutada, küll aga saab seda selle ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (38) | Seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi kehtestamise eeskirjad peaksid olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 95/46/EÜ (11) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 (12). |
| --- | --- |

(38)

Seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi kehtestamise eeskirjad peaksid olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 95/46/EÜ (11) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 (12).

| (39) | Käesolev määrus peaks jõustuma 1. juulil 2015. aastal, et jätta liikmesriikidele ja asjaomastele sidusrühmadele piisavalt aega määruse tõhusaks kohaldamiseks vajalike meetmete võtmiseks enne esimese aruandeperioodi algust 1. jaanuaril 2018. aastal, |
| --- | --- |

(39)

Käesolev määrus peaks jõustuma 1. juulil 2015. aastal, et jätta liikmesriikidele ja asjaomastele sidusrühmadele piisavalt aega määruse tõhusaks kohaldamiseks vajalike meetmete võtmiseks enne esimese aruandeperioodi algust 1. jaanuaril 2018. aastal,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas määruses sätestatakse liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse sadamatesse saabuvatelt, seal viibivatelt või sealt väljuvatelt laevadelt pärit süsinikdioksiidi (CO2) heitkoguste ja muu asjakohase teabe täpse seire, aruandluse ja kontrolli eeskirjad eesmärgiga edendada meretranspordist pärit CO2 heitkoguste kulutõhusat vähendamist.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse laevade suhtes, mille kogumahutavus on üle 5 000, seoses CO2 heitkogustega, mis tekivad nende reisidel viimasena külastatud sadamast liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse külastatavasse sadamasse ja liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast külastatavast sadamast järgmisena külastatavasse sadamasse ja nende viibimisel liikmesriigi jurisdiktsiooni all olevates külastatavates sadamates.

2.   Käesolevat määrust ei kohaldata sõjalaevade, mereväe abilaevade, kalapüügi- või -töötlemislaevade, lihtsa ehitusega puidust laevade, mehaanilise jõuajamita laevade ega valitsusasutuste laevade suhtes, mida kasutatakse mittekaubanduslikel eesmärkidel.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „CO2 heitkogus”– CO2 eraldumine atmosfääri laevadelt;

b)   „külastatav sadam”– sadam, kus laev peatub kauba lastimiseks või lossimiseks või reisijate pealevõtmiseks või maale laskmiseks; sellest tulenevalt ei ole selleks üksnes kütuse tankimise, varude täiendamise, meeskonna vahetamise, kuivdokki mineku või laeva ja/või selle seadmete remondi eesmärgil tehtavad peatused, abi vajava või ohus oleva laeva peatused sadamas, laevadevaheline reisijate või lasti üleandmine väljaspool sadamaid, ja üksnes ebasoodsate ilmastikutingimuste eest varjumise või vajaliku otsingu- ja päästetegevuse eesmärgil tehtavad peatused sadamas;

c)   „reis”– laeva liikumine, mis algab külastatavast sadamast või lõpeb selle sadamaga ja mille eesmärk on reisijate- või lastivedu kaubanduslikul eesmärgil;

d)   „ettevõtja”– laeva omanik või mõni muu organisatsioon või isik, näiteks juht või laevapereta prahtija, kes on võtnud laevaomanikult üle vastutuse laeva käitamise eest

e)   „kogumahutavus”– kogumahutavus, mis on arvutatud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) poolt 23. juunil1969. aastal Londonis vastuvõetud rahvusvahelise laevade mõõtmise konventsiooni I lisas või mõnes järelkonventsioonis kehtestatud mahutavuse mõõtmise eeskirjade kohaselt;

f)   „tõendaja”– kontrolli teostav juriidiline isik, kelle riiklik akrediteerimisasutus on akrediteerinud vastavalt määrusele (EÜ) nr 765/2008 ning käesolevale määrusele;

g)   „kontrollimine”– tõendaja tegevus, millega ta hindab ettevõtja esitatud dokumentide vastavust käesolevast määrusest tulenevatele nõuetele;

h)   „nõuetele vastavuse tunnistus”– tõendaja poolt ettevõtjale antud laevapõhine dokument, mis kinnitab, et kõnealune laev vastas teatava aruandeperioodi jooksul käesoleva määruse nõuetele;

i)   „muu asjakohane teave”– laevade kütusekulu, transporditöö ja energiatõhususega seotud CO2 heitkoguseid käsitlev teave, mis võimaldab analüüsida heitkoguste suundumusi ja hinnata laevade tulemusnäitajaid;

j)   „heitekoefitsient”– kasvuhoonegaasi keskmine heitemäär võrreldes lähtevoo tegevusandmetega, eeldades täielikku oksüdeerumist põlemisel ja täielikku muundumist kõigi teiste keemiliste reaktsioonide puhul;

k)   „mõõtemääramatus”– parameeter, mis on seoses sellise koguse määramistulemusega, mis iseloomustab teatud kogusele mõistlikult omistatavate väärtuste dispersiooni, kaasa arvatud nii süstemaatiliste kui ka juhuslike tegurite mõju, ja mida väljendatakse protsentides ning mis kajastab keskmise väärtuse ümbruses olevat usaldusvahemikku ja mis hõlmab 95 % saadud väärtustest, kusjuures võetakse arvesse asümmeetrilist väärtuste jaotust;

l)   „konservatiivne”– kindlaks määratud valik eeldusi, mille ülesanne on vältida aastaheite alahindamist või läbitud vahemaa või veetud kaubakoguse ülehindamist;

m)   „aruandeperiood”– üks kalendriaasta, mille jooksul tuleb CO2 heitkoguseid jälgida ja koostada nende kohta aruanne. Kahel erineval kalendriaastal algava ja lõppeva reisi korral arvestatakse järelevalve- ja aruandlusandmed esimese asjaomase kalendriaasta alla;

n)   „kai ääres seisev laev”– laev, mis on kindlalt kinnitatud või ankrus liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas sadamas lasti pealevõtmiseks või mahalaadimiseks või reisijate majutamiseks, sh ajal, mil laeva ei lastita;

o)   „jääklass”– laevale lipuriigi pädeva asutuse või selle riigi tunnustatud organisatsiooni poolt antud tähis, mis näitab, et laev on projekteeritud navigeerimiseks merejää tingimustes.

II   PEATÜKK

SEIRE JA ARUANDLUS

1.   jagu

SEIRE JA ARUANDLUSE PÕHIMÕTTED JA MEETODID

Artikkel 4

Seire ja aruandluse ühispõhimõtted

1.   Kooskõlas artiklitega 8–12 koguvad ettevõtjad kõigi neile kuuluvate laevade kohta aruandeperioodi jooksul asjakohaseid näitajaid ning esitavad sellekohase aruande. Ettevõtjad viivad kõnealuse seire ja aruandluse läbi kõikides liikmesriigi jurisdiktsiooni all olevates sadamates ning liikmesriigi jurisdiktsiooni all olevas sadamas lõppenud või sealt alanud kõikide reiside kohta.

2.   Seire ja aruandlus peavad olema täielikud ning hõlmama kütuste põletamise tagajärjel nii laeva merel kui ka kai ääres viibimise ajal tekkinud CO2 heitkoguseid. Ettevõtjad rakendavad sobivaid meetmeid, et vältida andmelünkade tekkimist aruandeperioodil.

3.   Seire ja aruandlus peavad olema järjepidevad ja ajas võrreldavad. Selleks kasutavad ettevõtjad samu seiremeetodeid ja andmekogumeid, mille muudatused on tõendaja poolt hinnatud.

4.   Ettevõtjad koguvad, säilitavad, koostavad, analüüsivad ja dokumenteerivad seireandmeid, sealhulgas kasutatud eeldusi, võrdlusaluseid, heitekoefitsiente ja tegevusandmeid, läbipaistval viisil, mis võimaldab tõendajal CO2 heitkoguste leidmiseks kasutatud menetlust korrata.

5.   Ettevõtjad tagavad, et CO2 heitkoguste määramisel ei esine süstemaatilist või teadlikku ebatäpsust. Ebatäpsuste põhjused tuleb kindlaks teha ja kõrvaldada.

6.   Ettevõtjad tagavad mõistlikkuse piires seire- ja aruandekohustuse alla kuuluvate CO2 heiteandmete tervikluse.

7.   Ettevõtjad püüavad edaspidises seires ja aruandluses arvestada artikli 13 lõike 3 või 4 kohaselt koostatud kontrolliaruannetes sisalduvaid soovitusi.

Artikkel 5

CO2 heitkoguste seiremeetodid ja muu asjakohane teave

1.   Artikli 4 lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamisel teevad ettevõtjad kõigi neile kuuluvate laevade kohta kindlaks CO2 heitkogused vastavalt ühele I lisas esitatud meetodile ning koguvad muud asjakohast teavet vastavalt II lisas sätestatud või selle alusel vastu võetud eeskirjadele.

2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 23 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta I lisas esitatud meetodeid ja II lisas sätestatud eeskirju, et võtta arvesse asjakohaseid rahvusvahelisi eeskirju ning rahvusvahelisi ja Euroopa standardeid. Komisjonil on samuti õigus võtta kooskõlas artikliga 23 vastu delegeeritud õigusakte I ja II lisa muutmiseks, et täpsustada nendes sätestatud seiremeetodite elemente, võttes arvesse tehnoloogia ja teaduse arengut.

2.   jagu

SEIREKAVA

Artikkel 6

Seirekava sisu ja esitamine

1.   Ettevõtjad esitavad 31. augustiks 2017 tõendajatele seirekava kõigi neile kuuluvate laevade kohta, milles on märgitud CO2 heitkoguste ja muude asjakohaste andmete seireks ja aruandluseks valitud meetod.

2.   Olenemata lõikest 1 esitab ettevõtja laevade kohta, mis kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse esimest korda pärast 31. augustit 2017, tõendajale seirekava ilma liigse viivituseta ja mitte hiljem kui kaks kuud pärast seda, kui iga laev on külastanud esimest liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvat sadamat.

3.   Seirekava koosneb asjaomasel laeval kasutatavat seiremeetodit kajastatavast täielikust ja läbipaistvast dokumentatsioonist ning sisaldab vähemalt järgmisi üksikasju:

| a) | laeva identifitseerimisandmed ja liik, sealhulgas selle nimi, identifitseerimisnumber IMO juures, registreerimis- või kodusadam ning laevaomaniku nimi; |
| --- | --- |

a)

laeva identifitseerimisandmed ja liik, sealhulgas selle nimi, identifitseerimisnumber IMO juures, registreerimis- või kodusadam ning laevaomaniku nimi;

| b) | ettevõtja nimi ning kontaktisiku aadress, telefon ja e-posti aadress; |
| --- | --- |

b)

ettevõtja nimi ning kontaktisiku aadress, telefon ja e-posti aadress;

| c) | laeva pardal olevate järgmiste CO2 heiteallikate kirjeldus: peajõuseade, abijõuseade, gaasiturbiin, katlad ja inertgaasi generaator, ning kasutatud kütuseliigid; |
| --- | --- |

c)

laeva pardal olevate järgmiste CO2 heiteallikate kirjeldus: peajõuseade, abijõuseade, gaasiturbiin, katlad ja inertgaasi generaator, ning kasutatud kütuseliigid;

| d) | aruandeperioodil CO2 heiteallikate loendi uuendamisega seonduvate menetluste, süsteemide ja vastutusalade kirjeldus; |
| --- | --- |

d)

aruandeperioodil CO2 heiteallikate loendi uuendamisega seonduvate menetluste, süsteemide ja vastutusalade kirjeldus;

| e) | reiside loendi täielikkuse seireks kasutatud menetluste kirjeldus; |
| --- | --- |

e)

reiside loendi täielikkuse seireks kasutatud menetluste kirjeldus;

| f) | laeva kütusekulu jälgimiseks kasutatud menetluste kirjeldus, sealhulgas:






  i) | I lisas sätestatud meetodite seast valitud meetod iga CO2 heiteallika kütusekulu arvutamiseks, sealhulgas vajaduse korral kasutatud mõõteseadmete kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

f)

laeva kütusekulu jälgimiseks kasutatud menetluste kirjeldus, sealhulgas:

i)

I lisas sätestatud meetodite seast valitud meetod iga CO2 heiteallika kütusekulu arvutamiseks, sealhulgas vajaduse korral kasutatud mõõteseadmete kirjeldus;

| ii) | pardale võetud ja paakides oleva kütuse koguse mõõtmiseks kasutatud menetlused, kasutatud mõõteseadmete kirjeldus ning vajaduse korral meetodid mõõtmisega seotud teabe registreerimiseks, otsimiseks, edastamiseks ja säilitamiseks; |
| --- | --- |

ii)

pardale võetud ja paakides oleva kütuse koguse mõõtmiseks kasutatud menetlused, kasutatud mõõteseadmete kirjeldus ning vajaduse korral meetodid mõõtmisega seotud teabe registreerimiseks, otsimiseks, edastamiseks ja säilitamiseks;

| iii) | tiheduse määramiseks valitud meetod (kui see on kohaldatav); |
| --- | --- |

iii)

tiheduse määramiseks valitud meetod (kui see on kohaldatav);

| iv) | menetlus, millega tagatakse, et kütusemõõtmiste summaarne mõõtemääramatus on kooskõlas käesoleva määruse nõuetega, viidates võimaluse korral riikide seadustele, kliendilepingute sätetele või kütusetarnijate täpsusstandarditele; |
| --- | --- |

iv)

menetlus, millega tagatakse, et kütusemõõtmiste summaarne mõõtemääramatus on kooskõlas käesoleva määruse nõuetega, viidates võimaluse korral riikide seadustele, kliendilepingute sätetele või kütusetarnijate täpsusstandarditele;

| g) | iga kütuseliigi puhul kasutatav heitekoefitsient või alternatiivkütuste puhul kasutatavad heitekoefitsiendi määramise meetodid, sealhulgas proovivõtu- ja analüüsimeetodid ja kasutatavad laborid ja, kui laborid on akrediteeritud, kõnealuste laborite akrediteering vastavalt standardile ISO 17025; |
| --- | --- |

g)

iga kütuseliigi puhul kasutatav heitekoefitsient või alternatiivkütuste puhul kasutatavad heitekoefitsiendi määramise meetodid, sealhulgas proovivõtu- ja analüüsimeetodid ja kasutatavad laborid ja, kui laborid on akrediteeritud, kõnealuste laborite akrediteering vastavalt standardile ISO 17025;

| h) | iga reisi tegevusandmete määramiseks kasutatavate menetluste kirjeldus, sealhulgas:






  i) | läbitud vahemaa määramiseks ja registreerimiseks kasutatud meetodid, vastutusalad ja andmeallikad; |
| --- | --- | --- |

h)

iga reisi tegevusandmete määramiseks kasutatavate menetluste kirjeldus, sealhulgas:

i)

läbitud vahemaa määramiseks ja registreerimiseks kasutatud meetodid, vastutusalad ja andmeallikad;

| ii) | veetud lasti või reisijate arvu määramiseks ja registreerimiseks kasutatud meetodid, vastutusalad, valemid ja andmeallikad; |
| --- | --- |

ii)

veetud lasti või reisijate arvu määramiseks ja registreerimiseks kasutatud meetodid, vastutusalad, valemid ja andmeallikad;

| iii) | lähte- ja sihtsadama vahel merel veedetud aja määramiseks ja registreerimiseks kasutatud meetodid, vastutusalad, valemid ja andmeallikad; |
| --- | --- |

iii)

lähte- ja sihtsadama vahel merel veedetud aja määramiseks ja registreerimiseks kasutatud meetodid, vastutusalad, valemid ja andmeallikad;

| i) | andmelünkade täitmiseks kasutatavate asendusandmete määramise meetodi kirjeldus; |
| --- | --- |

i)

andmelünkade täitmiseks kasutatavate asendusandmete määramise meetodi kirjeldus;

| j) | läbivaatusdokument, milles jäädvustatakse kõik läbivaatuse üksikasjad. |
| --- | --- |

j)

läbivaatusdokument, milles jäädvustatakse kõik läbivaatuse üksikasjad.

4.   Seirekava võib sisaldada ka teavet laeva jääklassi kohta ja/või jääoludes navigeerimise korral läbitud vahemaa ja aja määramiseks ja registreerimiseks kasutatud meetodite, vastutusalade, valemite ja andmeallikate kohta.

5.   Ettevõtjad kasutavad standardseid seirekavavorme. Kõnealused vormid, sealhulgas tehnilised eeskirjad nende ühetaoliseks kohaldamiseks, määratakse kindlaks komisjoni poolt rakendusaktidega. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 24 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 7

Seirekava muutmine

1.   Ettevõtjad kontrollivad regulaarselt, ja vähemalt kord aastas, kas laeva seirekava vastab laeva liigi ja talitluse eripäradele ning kas seiremeetodit on võimalik täiustada.

2.   Ettevõtja muudab seirekava järgnevatel juhtudel:

| a) | ettevõtja vahetumine; |
| --- | --- |

a)

ettevõtja vahetumine;

| b) | seirekavaga veel hõlmamata uute CO2 heiteallikate või uut liiki kütuste kasutamise tõttu tekkivad uued heitkogused; |
| --- | --- |

b)

seirekavaga veel hõlmamata uute CO2 heiteallikate või uut liiki kütuste kasutamise tõttu tekkivad uued heitkogused;

| c) | andmete kättesaadavuse muutumine uut tüüpi mõõteseadmete, uute proovivõtu- või analüüsimeetodite tõttu või muudel põhjustel, mis võib mõjutada täpsust CO2 heitkoguste määramisel; |
| --- | --- |

c)

andmete kättesaadavuse muutumine uut tüüpi mõõteseadmete, uute proovivõtu- või analüüsimeetodite tõttu või muudel põhjustel, mis võib mõjutada täpsust CO2 heitkoguste määramisel;

| d) | kasutatud seiremeetodiga saadud andmed osutuvad valeks; |
| --- | --- |

d)

kasutatud seiremeetodiga saadud andmed osutuvad valeks;

| e) | tehakse kindlaks, et seirekava mõni osa ei vasta käesoleva määruse nõuetele ning ettevõtja peab kava läbi vaatama kooskõlas artikli 13 lõikega 1. |
| --- | --- |

e)

tehakse kindlaks, et seirekava mõni osa ei vasta käesoleva määruse nõuetele ning ettevõtja peab kava läbi vaatama kooskõlas artikli 13 lõikega 1.

3.   Ettevõtjad teatavad tõendajatele liigse viivituseta kõigist seirekava muutmise ettepanekutest.

4.   Tõendaja hindab artikli 13 lõike 1 kohaselt seirekava muutmist käesoleva artikli lõike 2 punktide b, c ja d alusel. Pärast hindamist teatab tõendaja ettevõtjale, kas kõnealused muudatused vastavad nõuetele.

3.   jagu

CO2 HEITKOGUSTE JA MUU OLULISE TEABE SEIRE

Artikkel 8

Tegevuse seire aruandeperioodil

Alates 1. jaanuarist 2018 mõõdavad ettevõtjad vastavalt artikli 13 lõikele 1 hinnatud seirekava alusel iga laeva CO2 heitkoguseid üksikreiside ja aasta lõikes, kasutades I lisa B osas sätestatud CO2 heitkoguste kindlaksmääramise meetodite hulgast valitud sobivat meetodit ning arvutades heitkogused vastavalt I lisa A osale.

Artikkel 9

Seire üksikreiside lõikes

1.   Ettevõtjad koguvad artikli 13 lõike 1 kohaselt hinnatud seirekava alusel iga liikmesriigi jurisdiktsiooni all olevasse sadamasse saabuva või sealt väljuvad laeva ja sellesse sadamasse saabuva või sealt väljuva iga reisi kohta vastavalt I lisa A osale ja II lisa A osale järgmisi näitajaid:

| a) | lähtesadam ja sihtsadam koos väljumise ja saabumise kuupäeva ja kellaajaga; |
| --- | --- |

a)

lähtesadam ja sihtsadam koos väljumise ja saabumise kuupäeva ja kellaajaga;

| b) | iga liiki kütuse summaarne tarbitud kogus ja heitekoefitsient; |
| --- | --- |

b)

iga liiki kütuse summaarne tarbitud kogus ja heitekoefitsient;

| c) | CO2 heitkogus; |
| --- | --- |

c)

CO2 heitkogus;

| d) | läbitud vahemaa; |
| --- | --- |

d)

läbitud vahemaa;

| e) | merel viibitud aeg; |
| --- | --- |

e)

merel viibitud aeg;

| f) | veetud last; |
| --- | --- |

f)

veetud last;

| g) | transporditöö maht. |
| --- | --- |

g)

transporditöö maht.

Kui see on kohaldatav, võivad ettevõtjad samuti koguda teavet laeva jääklassi ja jääs navigeerimise kohta.

2.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 ja ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist, on ettevõtja vabastatud kohustusest koguda käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teavet konkreetse laeva iga reisi kohta, kui:

| a) | kõik aruandeperioodi jooksul toimunud laeva reisid algasid liikmesriigi jurisdiktsiooni all olevast sadamast või lõppesid seal ja |
| --- | --- |

a)

kõik aruandeperioodi jooksul toimunud laeva reisid algasid liikmesriigi jurisdiktsiooni all olevast sadamast või lõppesid seal ja

| b) | laev teeb aruandeperioodi jooksul sõiduplaani kohaselt üle 300 reisi. |
| --- | --- |

b)

laev teeb aruandeperioodi jooksul sõiduplaani kohaselt üle 300 reisi.

Artikkel 10

Seire aasta lõikes

Ettevõtjad koguvad artikli 13 lõike 1 kohaselt hinnatud seirekava alusel iga laeva ning iga kalendriaasta kohta vastavalt I lisa A osale ja II lisa B osale järgmisi näitajaid:

| a) | iga liiki kütuse summaarne tarbitud kogus ja heitekoefitsient; |
| --- | --- |

a)

iga liiki kütuse summaarne tarbitud kogus ja heitekoefitsient;

| b) | käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluv summaarne CO2 heitkogus; |
| --- | --- |

b)

käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluv summaarne CO2 heitkogus;

| c) | liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate sadamate vahel toimunud kõigi reiside summaarne CO2 heitkogus; |
| --- | --- |

c)

liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate sadamate vahel toimunud kõigi reiside summaarne CO2 heitkogus;

| d) | liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatest sadamatest alanud kõigi reiside summaarne CO2 heitkogus; |
| --- | --- |

d)

liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatest sadamatest alanud kõigi reiside summaarne CO2 heitkogus;

| e) | liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates sadamates lõppenud kõigi reiside summaarne CO2 heitkogus; |
| --- | --- |

e)

liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates sadamates lõppenud kõigi reiside summaarne CO2 heitkogus;

| f) | liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvates sadamates kai ääres viibimisel tekkinud CO2 heitkogus; |
| --- | --- |

f)

liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvates sadamates kai ääres viibimisel tekkinud CO2 heitkogus;

| g) | läbitud vahemaa kokku; |
| --- | --- |

g)

läbitud vahemaa kokku;

| h) | merel viibitud aeg kokku; |
| --- | --- |

h)

merel viibitud aeg kokku;

| i) | transporditöö maht kokku; |
| --- | --- |

i)

transporditöö maht kokku;

| j) | keskmine energiatõhusus. |
| --- | --- |

j)

keskmine energiatõhusus.

Kui see on kohaldatav, võivad ettevõtjad samuti koguda teavet laeva jääklassi ja jääs navigeerimise kohta.

Ettevõtjad võivad koguda ka tarbitud kütuse ja CO2 heitkogustega seotud teavet, mis erineb seirekavas kindlaks määratud muude kriteeriumite alusel.

4.   jagu

ARUANDLUS

Artikkel 11

Heitearuande sisu

1.   Alates 2019. aastast esitavad ettevõtjad iga aasta 30. aprilliks komisjonile ja asjaomase lipuriigi ametiasutustele aruande kõigi nende vastutusel olevate laevade kogu aruandeperioodi CO2 heitkoguste ja muu asjakohase teabe kohta; tõendaja peab olema aruannet kontrollinud ja selle rahuldavaks tunnistanud vastavalt artiklile 13.

2.   Ettevõtja vahetumise korral peab uus ettevõtja tagama, et kõik tema vastutusel olevad laevad vastavad käesoleva määruse nõuetele kogu selle aruandeperioodi vältel, mille ajal vastutus asjaomase laeva eest temale üle läheb.

3.   Ettevõtjad esitavad heitearuandes järgmise teabe:

| a) | laeva ja ettevõtja identifitseerimisandmed, sealhulgas:






  i) | laeva nimi; |
| --- | --- | --- |

a)

laeva ja ettevõtja identifitseerimisandmed, sealhulgas:

i)

laeva nimi;

| ii) | IMO identifitseerimisnumber; |
| --- | --- |

ii)

IMO identifitseerimisnumber;

| iii) | registreerimis- või kodusadam; |
| --- | --- |

iii)

registreerimis- või kodusadam;

| iv) | laeva jääklass, kui see sisaldub seirekavas; |
| --- | --- |

iv)

laeva jääklass, kui see sisaldub seirekavas;

| v) | laeva tehniline tõhusus (energiatõhususe indeks (EEDI) või vajaduse korral näitaja hinnanguline väärtus (EIV) vastavalt IMO resolutsioonile MEPC.215 (63)); |
| --- | --- |

v)

laeva tehniline tõhusus (energiatõhususe indeks (EEDI) või vajaduse korral näitaja hinnanguline väärtus (EIV) vastavalt IMO resolutsioonile MEPC.215 (63));

| vi) | laevaomaniku nimi; |
| --- | --- |

vi)

laevaomaniku nimi;

| vii) | laevaomaniku aadress ja peamine tegevuskoht; |
| --- | --- |

vii)

laevaomaniku aadress ja peamine tegevuskoht;

| viii) | ettevõtja nimi (kui ei ole laevaomanik); |
| --- | --- |

viii)

ettevõtja nimi (kui ei ole laevaomanik);

| ix) | ettevõtja aadress (kui ei ole laevaomanik) ja peamine tegevuskoht; |
| --- | --- |

ix)

ettevõtja aadress (kui ei ole laevaomanik) ja peamine tegevuskoht;

| x) | kontaktisiku aadress, telefon ja e-posti aadress; |
| --- | --- |

x)

kontaktisiku aadress, telefon ja e-posti aadress;

| b) | heitearuannet hinnanud tõendaja identifitseerimisandmed; |
| --- | --- |

b)

heitearuannet hinnanud tõendaja identifitseerimisandmed;

| c) | teave kasutatud seiremeetodi ja sellega seotud mõõtemääramatuse kohta; |
| --- | --- |

c)

teave kasutatud seiremeetodi ja sellega seotud mõõtemääramatuse kohta;

| d) | artikli 10 kohaselt kogutud aastased seirenäitajad. |
| --- | --- |

d)

artikli 10 kohaselt kogutud aastased seirenäitajad.

Artikkel 12

Heitearuande vorm

1.   Heitearuanne esitatakse automaatsüsteemide ja andmevahetusvormingute, sealhulgas elektrooniliste vormide abil.

2.   Komisjon kehtestab rakendusaktidega andmevahetusvormingute, sealhulgas elektrooniliste vormide koostamise tehnilised eeskirjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 24 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

III   PEATÜKK

KONTROLL JA AKREDITEERIMINE

Artikkel 13

Kontrollitegevuse ulatus ja kontrolliaruanne

1.   Tõendaja hindab seirekava vastavust artiklites 6 ja 7 sätestatud nõuetele. Kui tõendaja hinnangus tuvastatakse mittevastavusi kõnealustele nõuetele, vaatab asjaomane ettevõtja seirekava vastavalt läbi ja esitab läbivaadatud kava tõendajale lõplikuks hindamiseks enne aruandeperioodi algust. Ettevõtja lepib tõendajaga kokku vajaliku aja kõnealuste muudatuste tegemiseks. Kõnealune aeg ei ole mitte mingil juhul hilisem aruandeperioodi algusest.

2.   Tõendaja hindab heitearuande vastavust artiklites 8–12 ning I ja II lisas sätestatud nõuetele.

Eelkõige hindab tõendaja, kas CO2 heitearuandes esitatud heitkogused ja muu asjakohane teave on kindlaks määratud vastavalt artiklitele 8, 9 ja 10 ning seirekavale.

3.   Kui tõendaja järeldab kontrollihinnangus piisava kindlusega, et heitearuanne ei sisalda olulist väärkajastamist, väljastab tõendaja kontrolliaruande, milles tõendatakse heitearuanne rahuldavaks. Kontrolliaruandes kirjeldatakse kõiki tõendaja tehtud tööga seotud üksikasju.

4.   Kui kontrollihinnangus järeldatakse, et heitearuanne sisaldab väärkajastamist või käesoleva määruse nõuetele mittevastavusi, teavitab tõendaja aegsasti ettevõtjat oma tähelepanekutest. Sellisel juhul kõrvaldab ettevõtja kõik väärkajastamised või mittevastavused, et võimaldada kontrolli lõpetamist õigel ajal, ning esitab tõendajale läbivaadatud heitearuande ja muu teabe, mis oli vajalik kõigi tuvastatud mittevastavuste kõrvaldamiseks. Tõendaja märgib oma kontrolliaruandes, kas ettevõtja on kontrollihinnangus tuvastatud väärkajastamised või mittevastavused kõrvaldanud. Kui tuvastatud väärkajastamised või mittevastavused ei ole kõrvaldatud ning need eraldi või kombineeritult viivad oluliste väärkajastamisteni, väljastab tõendaja kontrolliaruande, milles teatatakse, et heitearuanne ei vasta käesolevale määrusele.

Artikkel 14

Tõendajate üldised kohustused ja tööpõhimõtted

1.   Tõendaja on ettevõtjast või laevaoperaatorist sõltumatu ning teeb käesoleva määruse kohaselt nõutavaid toiminguid avalikust huvist lähtudes. Seetõttu ei tohi tõendaja ega sama juriidilise isiku ükski muu allüksus olla ettevõtja ega laevaoperaator, laevandusettevõtte omanik ega nende omandis ning tõendajal ei tohi olla ettevõtjaga suhteid, mis võivad mõjutada tema sõltumatust ja erapooletust.

2.   Heitearuande ning ettevõtja kasutatud seiremeetodite kontrollimisel hindab tõendaja seiresüsteemide ja esitatud andmete ning CO2 heitkogustega seotud teabe kindlust, usaldusväärsust ja täpsust, pöörates eelkõige tähelepanu järgmisele:

| a) | kütusekulu omistamine reisidele; |
| --- | --- |

a)

kütusekulu omistamine reisidele;

| b) | esitatud kütusekulu andmed ning sellega seotud mõõtmised ja arvutused; |
| --- | --- |

b)

esitatud kütusekulu andmed ning sellega seotud mõõtmised ja arvutused;

| c) | heitekoefitsientide valik ja kasutamine; |
| --- | --- |

c)

heitekoefitsientide valik ja kasutamine;

| d) | summaarse CO2 heitkoguse määramiseks kasutatud arvutused; |
| --- | --- |

d)

summaarse CO2 heitkoguse määramiseks kasutatud arvutused;

| e) | energiatõhususe määramiseks kasutatud arvutused. |
| --- | --- |

e)

energiatõhususe määramiseks kasutatud arvutused.

3.   Tõendaja võtab artikli 12 kohaselt esitatud heitearuanded kontrollimisele üksnes juhul, kui usaldusväärsete andmete ja teabe põhjal on võimalik CO2 heitkogused piisava kindlusega kindlaks määrata ning täidetud on järgmised nõuded:

| a) | esitatud andmed on kooskõlas laeva jälgimisandmetel ja omadustel (näiteks paigaldatud jõuseadme võimsus) põhinevate hinnanguliste andmetega; |
| --- | --- |

a)

esitatud andmed on kooskõlas laeva jälgimisandmetel ja omadustel (näiteks paigaldatud jõuseadme võimsus) põhinevate hinnanguliste andmetega;

| b) | esitatud andmed ei sisalda vasturääkivusi, eriti kui aastas igale laevale ostetud kütuse kogust võrreldakse reisidel kulunud summaarse kütusekogusega; |
| --- | --- |

b)

esitatud andmed ei sisalda vasturääkivusi, eriti kui aastas igale laevale ostetud kütuse kogust võrreldakse reisidel kulunud summaarse kütusekogusega;

| c) | andmed on kogutud vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele ning |
| --- | --- |

c)

andmed on kogutud vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele ning

| d) | asjaomased laevadokumendid on täielikud ja järjepidevad. |
| --- | --- |

d)

asjaomased laevadokumendid on täielikud ja järjepidevad.

Artikkel 15

Kontrollimenetlused

1.   Tõendaja teeb kindlaks seire ja aruandlusega seotud võimalikud riskid, võrreldes aruandes esitatud CO2 heitkoguseid laeva jälgimisandmetel ja omadustel, näiteks paigaldatud jõuseadme võimsusel, põhinevate hinnanguliste andmetega. Oluliste kõrvalekallete leidmise korral teeb tõendaja täiendavaid analüüse.

2.   Tõendaja teeb kindlaks arvutusetappidega seotud võimalikud riskid, vaadates läbi kõik kasutatud andmeallikad ja meetodid.

3.   Tõendaja võtab arvesse kõiki tõhusaid riskikontrollimeetodeid, mida ettevõtja on rakendanud kasutatud seiremeetodite täpsusega seotud mõõtemääramatuse vähendamiseks.

4.   Ettevõtja annab tõendajale lisateavet, mis võimaldab viimasel kontrolli teostada. Tõendaja võib kontrolli käigus teha kohapealseid kontrollkäike, et teha kindlaks esitatud andmete ja teabe usaldusväärsus.

5.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 23 vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada käesolevas määruses osutatud kontrollitegevuse eeskirju. Nende õigusaktide vastuvõtmisel võtab komisjon arvesse III lisa A osas sätestatud elemente. Nimetatud delegeeritud õigusaktides täpsustatud eeskirjad põhinevad artiklis 14 sätestatud kontrollipõhimõtetel ning asjaomastel rahvusvaheliselt heaks kiidetud standarditel.

Artikkel 16

Tõendajate akrediteerimine

1.   Tõendajatele, kes hindavad seirekavasid ja heitearuandeid ning väljastavad käesolevas määruses osutatud kontrolliaruandeid ja nõuetele vastavuse dokumente, annavad käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluva tegevuse jaoks akrediteeringu riiklik akrediteerimisasutus vastavalt määrusele (EÜ) nr 765/2008.

2.   Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud erisätteid tõendajate akrediteerimise kohta, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 asjaomaseid sätteid.

3.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 23 vastu delegeeritud õigusakte, et täpsustada tõendajate akrediteerimise meetodeid. Nende õigusaktide vastuvõtmisel võtab komisjon arvesse III lisa B osas sätestatud elemente. Nimetatud delegeeritud õigusaktides täpsustatud meetodid põhinevad artiklis 14 sätestatud kontrollipõhimõtetel ning asjaomastel rahvusvaheliselt heaks kiidetud standarditel.

IV   PEATÜKK

NÕUETELE VASTAVUS JA TEABE AVALDAMINE

Artikkel 17

Nõuetele vastavuse tunnistus

1.   Kui heitearuanne vastab artiklite 11–15 ning I ja II lisa nõuetele, väljastab tõendaja kontrolliaruande põhjal asjaomase laeva kohta nõuetele vastavuse tunnistuse.

2.   Nõuetele vastavuse tunnistus sisaldab järgmisi andmeid:

| a) | laeva identifitseerimisandmed (nimi, IMO identifitseerimisnumber ja registreerimis- või kodusadam); |
| --- | --- |

a)

laeva identifitseerimisandmed (nimi, IMO identifitseerimisnumber ja registreerimis- või kodusadam);

| b) | laevaomaniku nimi, aadress ning peamine tegevuskoht; |
| --- | --- |

b)

laevaomaniku nimi, aadress ning peamine tegevuskoht;

| c) | tõendaja identifitseerimisandmed; |
| --- | --- |

c)

tõendaja identifitseerimisandmed;

| d) | tunnistuse väljastamise kuupäev, selle kehtivusaeg ja käsitletud aruandeperiood. |
| --- | --- |

d)

tunnistuse väljastamise kuupäev, selle kehtivusaeg ja käsitletud aruandeperiood.

3.   Nõuetele vastavuse tunnistused kehtivad 18 kuu jooksul alates aruandeperioodi lõpust.

4.   Tõendaja teatab komisjonile ja lipuriigi ametiasutusele viivitamatult nõuetele vastavuse tunnistuse väljastamisest. Tõendaja edastab automaatsüsteemide ning andmevahetusvormingute, sealhulgas elektrooniliste vormide abil lõikes 2 osutatud andmed.

5.   Komisjon kehtestab rakendusaktidega andmevahetusvormingute, sealhulgas lõikes 4 osutatud elektrooniliste vormide koostamise tehnilised eeskirjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 24 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 18

Kohustus hoida pardal kehtivat nõuetele vastavuse tunnistust

Alates aruandeperioodile järgneva aasta 30. juunist peab liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse sadamasse saabuvate, seal viibivate või sealt väljuvate, kõnealusel aruandeperioodil reise teinud laevade pardal olema kehtiv nõuetele vastavuse tunnistus.

Artikkel 19

Seire- ja aruandlusnõuete täitmine ja kontrollid

1.   Artikli 21 lõike 1 kohaselt avaldatud teabe põhjal võtab iga liikmesriik kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema lipu all sõitvad laevad täidavad artiklites 8–12 sätestatud seire- ja aruandlusnõudeid. Liikmesriigid peavad asjaolu, et kooskõlas artikli 17 lõikega 4 on asjaomasele laevale väljastatud nõuetele vastavuse tunnistus, tõendiks sellistele nõuetele vastavuse kohta.

2.   Iga liikmesriik tagab, et tema jurisdiktsiooni all olevas sadamas viibiva laeva mis tahes kontrollimine vastavalt direktiivile 2009/16/EÜ hõlmab kehtiva nõuetele vastavuse tunnistuse olemasolu kontrolli laeva pardal.

3.   Kõigi selliste laevade suhtes, mille kohta ei ole artikli 21 lõike 2 punktides i ja j osutatud teave kättesaadav liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse sadamasse sisenemisel, võib asjaomane liikmesriik kontrollida kehtiva nõuetele vastavuse tunnistuse olemasolu laeva pardal.

Artikkel 20

Karistused, teabevahetus ja väljasaatmiskorraldus

1.   Liikmesriigid kehtestavad artiklites 8–12 sätestatud seire- ja aruandluskohustuste täitmata jätmise korral kohaldatava karistuste süsteemi ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada kõnealuste karistuste kohaldamine. Kehtestatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid edastavad kõnealused sätted komisjonile 1. juuliks 2017 ning teavitavad komisjoni viivitamatult nende edasisest muutmisest.

2.   Liikmesriigid korraldavad seire- ja aruandluskohustuste täitmise tagamise või vajaduse korral karistusmenetluse eest vastutavate riiklike ametiasutuste vahel tõhusa teabevahetuse ja koostöö. Liikmesriigi karistusmenetlusest konkreetse laeva vastu teatatakse komisjonile, Euroopa Meresõiduohutuse Ametile (EMSA), teistele liikmesriikidele ja asjaomasele lipuriigile.

3.   Laevade puhul, mis ei ole täitnud seire- ja aruandlusnõudeid kahe või enama järjestikuse aruandeperioodi jooksul, ja kui nõuete täitmist ei suudeta tagada muude täitemeetmetega, võib sisenemise sadama liikmesriigi pädev asutus väljastada väljasaatmiskorralduse, millest teatatakse komisjonile, EMSA-le, teistele liikmesriikidele ja asjaomasele lipuriigile. Kõnealuse väljasaatmiskorralduse väljastamise järel ei luba ükski liikmesriik asjaomast laeva oma sadamatesse enne, kui ettevõtja on täitnud oma seire- ja aruandluskohustused vastavalt artiklitele 11 ja 18. Kõnealuste kohustuste täitmist kinnitab väljasaatmiskorralduse väljastanud pädevale riiklikule asutusele kehtiva nõuetele vastavuse tunnistuse esitamine. Käesolev lõige ei piira merehädas olevate laevade suhtes rakendatavate rahvusvaheliste merenduseeskirjade kohaldamist.

4.   Laeva omanikul või operaatoril või tema esindajal liikmesriigis on seoses väljasaatmiskorraldusega õigus tõhusale õiguskaitsevahendile kohtus, ning teda teavitab sellest sisenemise sadama liikmesriigi pädevasutus. Selleks sätestavad liikmesriigid asjakohase korra ja tagavad selle toimimise.

5.   Liikmesriik, millel ei ole meresadamaid oma territooriumil ja mis on oma riikliku laevaregistri sulgenud või millel ei ole oma lipu all sõitvaid ja käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvaid laevu ning kui tema lipu all ei sõida ühtegi sellist laeva, võib teha erandi käesoleva artikli sätetest. Liikmesriik, mis kavatseb kõnealust erandit kasutada, teatab sellest komisjonile hiljemalt 1. juulil 2015. Komisjonile teatatakse ka hilisematest muudatustest.

Artikkel 21

Teabe avaldamine ja komisjoni aruanne

1.   Komisjon teeb iga aasta 30. juuniks avalikkusele kättesaadavaks artikli 11 kohaselt aruannetes esitatud teabe CO2 heitkoguste kohta ning käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud teabe.

2.   Komisjoni poolt avalikkusele kättesaadavaks tehtav teave hõlmab järgmist:

| a) | laeva identifitseerimisandmed (nimi, IMO identifitseerimisnumber ja registreerimis- või kodusadam); |
| --- | --- |

a)

laeva identifitseerimisandmed (nimi, IMO identifitseerimisnumber ja registreerimis- või kodusadam);

| b) | laeva tehnilise tõhususe indeks (EEDI või vajaduse korral EIV); |
| --- | --- |

b)

laeva tehnilise tõhususe indeks (EEDI või vajaduse korral EIV);

| c) | aastane CO2 heitkogus; |
| --- | --- |

c)

aastane CO2 heitkogus;

| d) | reiside jooksul tekkinud summaarne aastane kütusekulu; |
| --- | --- |

d)

reiside jooksul tekkinud summaarne aastane kütusekulu;

| e) | reiside jooksul tekkinud keskmine aastane kütusekulu ja CO2 heitkogus läbitud vahemaa kohta; |
| --- | --- |

e)

reiside jooksul tekkinud keskmine aastane kütusekulu ja CO2 heitkogus läbitud vahemaa kohta;

| f) | reiside jooksul tekkinud keskmine aastane kütusekulu ja CO2 heitkogus läbitud vahemaa ja veetud lasti kohta; |
| --- | --- |

f)

reiside jooksul tekkinud keskmine aastane kütusekulu ja CO2 heitkogus läbitud vahemaa ja veetud lasti kohta;

| g) | reiside raames aasta jooksul merel veedetud summaarne aeg; |
| --- | --- |

g)

reiside raames aasta jooksul merel veedetud summaarne aeg;

| h) | kasutatud seiremeetod; |
| --- | --- |

h)

kasutatud seiremeetod;

| i) | nõuetele vastavuse tunnistuse väljastamise ja aegumise kuupäev; |
| --- | --- |

i)

nõuetele vastavuse tunnistuse väljastamise ja aegumise kuupäev;

| j) | heitearuannet hinnanud tõendaja identifitseerimisandmed; |
| --- | --- |

j)

heitearuannet hinnanud tõendaja identifitseerimisandmed;

| k) | muu artikli 10 kohaselt vabatahtlikult kogutud ja esitatud teave. |
| --- | --- |

k)

muu artikli 10 kohaselt vabatahtlikult kogutud ja esitatud teave.

3.   Kui lõike 2 kohaste, CO2 heitkogusega mitteseotud koondandmete kategooria avaldamine kahjustaks erakorraliselt eriliste asjaolude tõttu õigustatud majandushuvidena kaitset väärivaid kaubanduslikke huve, mille puhul puudub ülekaalukas üldsuse huvi teabe avaldamise suhtes vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1367/2006, (13) rakendatakse ettevõtja taotlusel asjaomaste konkreetsete andmete erinevat koondamise taset, et kaitsta nimetatud huvisid. Kui andmete erineva koondamise taseme rakendamine ei ole võimalik, siis komisjon ei tee andmeid avalikkusele kättesaadavaks.

4.   Komisjon avaldab iga-aastase aruande meretranspordist pärit CO2 heitkoguse ja muu asjakohase teabe kohta, sealhulgas selgitustega koondtulemused, mille eesmärk on teavitada üldsust ja võimaldada hinnata meretranspordi CO2 heitkoguseid ja energiatõhusust laevade suuruse ja tüübi, tegevuse või mis tahes muu asjakohaseks peetava kategooria suhtes.

5.   Komisjon hindab iga kahe aasta tagant meretranspordi sektori üldmõju ülemaailmsele kliimale, tuginedes sealhulgas muudele kui CO2 heitkogustele ja mõjule.

6.   Oma volituste raames aitab EMSA komisjoni käesoleva artikli ja käesoleva määruse artiklite 12 ja 17 nõuete täitmiseks tehtavas töös vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1406/2002 (14).

V   PEATÜKK

RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ

Artikkel 22

Rahvusvaheline koostöö

1.   Komisjon teavitab Rahvusvahelist Mereorganisatsiooni ja muid asjaomased rahvusvahelisi organisatsioone korrapäraselt käesoleva määruse rakendamisest, ilma et see mõjutaks aluslepingutes sätestatud pädevusjaotust või otsustamismenetlusi.

2.   Komisjon ja, kui see on asjakohane, liikmesriigid vahetavad kolmandate riikidega tehnilist teavet, eriti seiremeetodite arendamise, aruandluse korraldamise ja heitearuannete kontrollimisega seotud teavet.

3.   Kui saavutatakse rahvusvaheline kokkulepe kasvuhoonegaaside heitkoguste seire, aruandluse ja kontrolli ülemaailmse süsteemi suhtes või kokkulepe võtta ülemaailmseid meetmeid meretranspordist pärit kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks, vaatab komisjon käesoleva määruse läbi ning teeb vajaduse korral ettepanekud selle muutmiseks, et tagada kooskõla asjaomase rahvusvahelise kokkuleppega.

VI   PEATÜKK

DELEGEERITUD VOLITUSED JA RAKENDAMISVOLITUSED NING LÕPPSÄTTED

Artikkel 23

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. On eriti oluline, et enne nende delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist järgiks komisjon oma tavapärast praktikat ja viiks läbi konsultatsioonid ekspertidega, sealhulgas liikmesriikide ekspertidega.

2.   Artikli 5 lõikes 2, artikli 15 lõikes 5 ja artikli 16 lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 1. juulist 2015. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 5 lõikes 2, artikli 15 lõikes 5 ja artikli 16 lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 5 lõike 2, artikli 15 lõike 5 ja artikli 16 lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 24

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 525/2013 (15) artikli 26 alusel. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.

Artikkel 25

Direktiivi 2009/16/EÜ muutmine

Direktiivi 2009/16/EÜ IV lisas esitatud loetelusse lisatakse järgmine punkt:

| „50. | Nõuetele vastavuse tunnistus, mis on välja antud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrusega (EL) 2015/..., (16)
   (17) milles käsitletakse meretranspordist pärit süsinikdioksiidi heitkoguste seiret, aruandlust ja kontrolli ning millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ. |
| --- | --- |

„50.

Nõuetele vastavuse tunnistus, mis on välja antud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrusega (EL) 2015/..., (16)
   (17) milles käsitletakse meretranspordist pärit süsinikdioksiidi heitkoguste seiret, aruandlust ja kontrolli ning millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ.

Artikkel 26

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub 1. juulil 2015.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 67, 6.3.2014, lk 170.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2014. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 5. märtsi 2015. aasta esimese lugemise seisukoht. Euroopa Parlamendi ... seisukoht..

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/29/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (ELT L 140, 5.6.2009, lk 63).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta otsus nr 406/2009/EÜ, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 136).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta otsus nr 1386/2013/EL, milles käsitletakse liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires” (ELT L 354, 28.12.2013, lk 171).

5

(6)  Komisjoni 17. septembri 2012. aasta otsus 2012/504/EL Eurostati kohta (ELT L 251, 18.9.2012, lk 49).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli (ELT L 131, 28.5.2009, lk 57).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/21/EÜ lipuriigi nõuete täitmise kohta (ELT L 131, 28.5.2009, lk 132).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (ELT L 264, 25.9.2006, lk 13).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 525/2013 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja liidu teabe esitamise kohta ning otsuse nr 280/2004/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 165, 18.6.2013, lk 13).

15

(16)  ELT ...”.

16

(17)  Käesoleva määruse number ja kuupäev ning selle pealkiri ja ELT avaldamisviide.

17

---

I LISA

CO2 heitkoguste seiremeetodid

A.   CO2 HEITKOGUSTE ARVUTAMINE (ARTIKKEL 9)

Ettevõtjad kasutavad CO2 heitkoguste arvutamiseks järgmist valemit:

| | kütusekulu × heitekoefitsient |
| --- | --- |

kütusekulu × heitekoefitsient

| | Kütusekulu sisaldab peajõuseadmes, abijõuseadmes, gaasiturbiinides, kateldes ja inertgaasi generaatorites kasutatud kütuse kogust. |
| --- | --- |

Kütusekulu sisaldab peajõuseadmes, abijõuseadmes, gaasiturbiinides, kateldes ja inertgaasi generaatorites kasutatud kütuse kogust.

| | Sadamates kai ääres viibimisel tekkinud kütusekulu arvutatakse eraldi. |
| --- | --- |

Sadamates kai ääres viibimisel tekkinud kütusekulu arvutatakse eraldi.

Põhimõtteliselt kasutatakse kütuste heitekoefitsientide standardväärtusi, välja arvatud juhul, kui ettevõtja otsustab kasutada kütusemahuti saatelehtedele märgitud kütuse kvaliteedi andmeid, millega tõendatakse vastavust väävli heitkoguste suhtes kohaldatavatele nõuetele.

Kõnealuste heitekoefitsientide standardväärtuste alus on valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) uusimad väärtused. Kõnealused väärtused on esitatud komisjoni määruse (EL) nr 601/2012 (1) VI lisas.

Biokütuste ja alternatiivsete mittefossiilsete kütuste suhtes kohaldatakse neile sobivaid heitekoefitsiente.

B.   CO2 HEITKOGUSTE KINDLAKSMÄÄRAMISE MEETODID

Ettevõtja määrab seirekavas kindlaks, millist seiremeetodit kasutatakse iga tema vastutusel oleva laeva puhul kütusekulu arvutamiseks, ning tagab pärast meetodi valiku tegemist asjaomase meetodi järjepideva kohaldamise.

Kasutada tuleb iga reisi tegelikku kütusekulu, mis arvutatakse ühe järgmise meetodi abil:

| a) | kütusemahuti saatelehed ja kütusepaakide regulaarne inventuur; |
| --- | --- |

a)

kütusemahuti saatelehed ja kütusepaakide regulaarne inventuur;

| b) | punkri kütusepaagi seire pardal; |
| --- | --- |

b)

punkri kütusepaagi seire pardal;

| c) | asjaomaste põlemisprotsesside voolumõõturid; |
| --- | --- |

c)

asjaomaste põlemisprotsesside voolumõõturid;

| d) | CO2 heitkoguste otsene mõõtmine. |
| --- | --- |

d)

CO2 heitkoguste otsene mõõtmine.

Nimetatud meetodite mis tahes kombinatsiooni võib pärast tõendaja poolt hindamist kasutada juhul, kui sellega suurendatakse mõõtmise üldist täpsust.

1.   Meetod A: kütusemahuti saatelehed ja kütusepaakide regulaarne inventuur

See meetod põhineb kütusemahuti saatelehele märgitud kütuse kogusel ja liigil ning seda täiendavad paaginäitude põhjal tehtavad kütusepaakide regulaarsed inventuurid. Perioodi jooksul kulunud kütuse arvutamiseks liidetakse perioodi alguses paakides olnud kütuse kogusele perioodi jooksul tangitud kütus ning lahutatakse perioodi lõpus paakides olev kütusekogus ja vahepeal välja pumbatud kütus.

Üks periood tähendab kahe sadamakülastuse vahelist aega või sadamas viibimise aega. Perioodi jooksul kasutatud kütuse kohta tuleb märkida kütuse liik ja väävlisisaldus.

Kõnealust meetodit ei ole lubatud kasutada juhul, kui laeva pardal ei ole kütusemahuti saatelehti, ning eriti juhul, kui laeva lasti kasutatakse ka kütusena, näiteks veeldatud maagaasi aurustamise korral.

Vastavalt rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni (MARPOL) VI lisale on kütusemahuti saatelehti kohustuslik säilitada pardal kolme aasta jooksul alates punkrikütuse tarnimisest ning need peavad olema nõudmisel kohe esitatavad. Kütusepaakide regulaarne inventuur viiakse läbi paaginäitude põhjal. Selleks kasutatakse iga kütusepaagi kohta peetavaid tabeleid, kuhu märgitakse näidu võtmise ajal paagis oleva kütuse kogus. Seirekavas tuleb täpsustada ka kütusemahuti saatelehtedega seotud mõõtemääramatus. Kütusepaagi näitude võtmiseks kasutatakse sobivaid meetodeid, näiteks automaatsüsteeme, peilimist ja loodmõõdulinte. Seirekavas tuleb esitada paagi peilimiseks kasutatav meetod ja sellega seotud mõõtemääramatus.

Kui pardale võetud või paakidesse jäänud kütuse koguse määramiseks kasutatakse liitrites väljendatud mahuühikuid, peab ettevõtja teisendama need massiühikuteks, kasutades tegeliku tiheduse väärtusi. Ettevõtja peab tegeliku tiheduse kindlaksmääramiseks kasutama ühte järgmistest võimalustest:

| a) | pardal olevad mõõtmissüsteemid; |
| --- | --- |

a)

pardal olevad mõõtmissüsteemid;

| b) | pardale võtmise ajal kütusetarnija mõõdetud ning kütusearvele või kütusemahuti saatelehele märgitud tihedus. |
| --- | --- |

b)

pardale võtmise ajal kütusetarnija mõõdetud ning kütusearvele või kütusemahuti saatelehele märgitud tihedus.

Tegelik tihedus väljendatakse kilogrammides liitri kohta ning määratakse kindlaks vastava mõõtmise puhul kasutatava temperatuuri juures. Tegeliku tiheduse väärtuste puudumise korral kasutatakse pärast tõendaja poolt hindamist vastava kütuseliigi standardset tihedustegurit.

2.   Meetod B: punkri kütusepaagi seire pardal

See meetod põhineb kõigi pardal olevate kütusepaakide näitudel. Paaginäite tuleb võtta kõigil laeva merel viibimise päevadel ning iga kord pärast kütuse sisse või välja pumpamist.

Kahe paaginäidu kumulatiivne vahe näitab perioodi jooksul kulunud kütuse kogust.

Üks periood on kahe sadamakülastuse vaheline aeg või sadamas viibimise aeg. Perioodi jooksul kasutatud kütuse kohta tuleb märkida kütuse liik ja väävlisisaldus.

Kütusepaagi näitude võtmiseks kasutatakse sobivaid meetodeid, näiteks automaatsüsteeme, peilimist ja loodmõõdulinte. Seirekavas tuleb esitada paagi peilimiseks kasutatav meetod ja sellega seotud mõõtemääramatus.

Kui pardale võetud või paakidesse jäänud kütuse koguse määramiseks kasutatakse liitrites väljendatud mahuühikuid, peab ettevõtja teisendama need massiühikuteks, kasutades tegeliku tiheduse väärtusi. Ettevõtja peab tegeliku tiheduse kindlaksmääramiseks kasutama ühte järgmistest võimalustest:

| a) | pardal olevad mõõtmissüsteemid; |
| --- | --- |

a)

pardal olevad mõõtmissüsteemid;

| b) | pardale võtmise ajal kütusetarnija mõõdetud ning kütusearvele või kütusemahuti saatelehele märgitud tihedus; |
| --- | --- |

b)

pardale võtmise ajal kütusetarnija mõõdetud ning kütusearvele või kütusemahuti saatelehele märgitud tihedus;

| c) | võimaluse korral akrediteeritud kütusekatselaboris läbiviidud katseanalüüsi käigus mõõdetud tihedus. |
| --- | --- |

c)

võimaluse korral akrediteeritud kütusekatselaboris läbiviidud katseanalüüsi käigus mõõdetud tihedus.

Tegelik tihedus väljendatakse kilogrammides liitri kohta ning määratakse kindlaks vastava mõõtmise puhul kasutatava temperatuuri juures. Tegeliku tiheduse väärtuste puudumise korral kasutatakse pärast tõendaja poolt hindamist vastava kütuseliigi standardset tihedustegurit.

3.   Meetod C: asjaomaste põlemisprotsesside voolumõõturid

See meetod põhineb pardal kütusevoolu mõõtmisel. Kõigi asjaomaste CO2 heiteallikatega seotud voolumõõturite andmed liidetakse, et leida kindla perioodi kogukütusekulu.

Üks periood on kahe sadamakülastuse vaheline aeg või sadamas viibimise aeg. Perioodi jooksul kasutatud kütuse kohta tuleb märkida kütuse liik ja väävlisisaldus.

Seirekavas tuleb esitada mõõturite kalibreerimismeetodid ja nendega seotud mõõtemääramatus.

Kui kulutatud kütuse koguse määramiseks kasutatakse liitrites väljendatud mahuühikuid, peab ettevõtja teisendama need massiühikuteks, kasutades tegeliku tiheduse väärtusi. Ettevõtja peab tegeliku tiheduse kindlaksmääramiseks kasutama ühte järgmistest võimalustest:

| a) | pardal olevad mõõtmissüsteemid; |
| --- | --- |

a)

pardal olevad mõõtmissüsteemid;

| b) | pardale võtmise ajal kütusetarnija mõõdetud ning kütusearvele või kütusemahuti saatelehele märgitud tihedus. |
| --- | --- |

b)

pardale võtmise ajal kütusetarnija mõõdetud ning kütusearvele või kütusemahuti saatelehele märgitud tihedus.

Tegelik tihedus väljendatakse kilogrammides liitri kohta ning määratakse kindlaks vastava mõõtmise puhul kasutatava temperatuuri juures. Tegeliku tiheduse väärtuste puudumise korral kasutatakse pärast tõendaja poolt hindamist vastava kütuseliigi standardset tihedustegurit.

4.   Meetod D: CO2 heitkoguste otsene mõõtmine

CO2 heitkoguste otsest mõõtmist võib kasutada reiside ning liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvates sadamates viibimise ajal tekkivate CO2 heitkoguste puhul. CO2 heitkogus hõlmab peajõuseadmest, abijõuseadmest, gaasiturbiinidest, kateldest ja inertgaasi generaatoritest eraldunud CO2. Kui laeva aruandluses kasutatakse seda meetodit, tuleb kütusekulu arvutamiseks kasutada mõõdetud CO2 heitkogust ning vastava kütuse heitekoefitsienti.

Selle meetodi korral määratakse kindlaks CO2 vooluhulk heitgaasikorstnates, korrutades heitgaasi CO2 kontsentratsiooni heitgaasi vooluhulgaga.

Seirekavas tuleb esitada mõõteseadmete kalibreerimismeetodid ja nendega seotud mõõtemääramatus.

---

(1)  Komisjoni 21. juuni 2012. aasta määrus (EL) nr 601/2012 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohase kasvuhoonegaaside heite seire ja aruandluse kohta (ELT L 181, 12.7.2012, lk 30).

---

II LISA

Muu asjakohase teabe kogumine

A.   SEIRE ÜKSIKREISIDE LÕIKES (ARTIKKEL 9)

| 1. | Muu asjakohase teabe kogumisel üksikreiside lõikes (artikli 9 lõige 1) peavad ettevõtjad lähtuma järgmistest nõuetest:






  a) | väljumise ja saabumise kuupäeva ja kellaaega arvestatakse Greenwichi aja järgi. Merel veedetud aeg arvutatakse sadamast väljumise ja sadamasse saabumise andmete põhjal ning ei sisalda ankrus seismise aega; |
| --- | --- | --- |

1.

Muu asjakohase teabe kogumisel üksikreiside lõikes (artikli 9 lõige 1) peavad ettevõtjad lähtuma järgmistest nõuetest:

a)

väljumise ja saabumise kuupäeva ja kellaaega arvestatakse Greenwichi aja järgi. Merel veedetud aeg arvutatakse sadamast väljumise ja sadamasse saabumise andmete põhjal ning ei sisalda ankrus seismise aega;

| b) | läbitud vahemaa võib olla kas kõige lühem marsruut lähte- ja sihtsadama vahel või tegelikult läbitud vahemaa. Kui kasutatakse lähte- ja sihtsadama vahelise kõige lühema marsruudi pikkust, tuleb arvesse võtta konservatiivset parandustegurit, millega välistatakse läbitud vahemaa oluline alahindamine. Seirekavas täpsustatakse, millist vahemaa arvutamise meetodit ja vajaduse korral parandustegurit kasutatakse. Läbitud vahemaad väljendatakse meremiilides; |
| --- | --- |

b)

läbitud vahemaa võib olla kas kõige lühem marsruut lähte- ja sihtsadama vahel või tegelikult läbitud vahemaa. Kui kasutatakse lähte- ja sihtsadama vahelise kõige lühema marsruudi pikkust, tuleb arvesse võtta konservatiivset parandustegurit, millega välistatakse läbitud vahemaa oluline alahindamine. Seirekavas täpsustatakse, millist vahemaa arvutamise meetodit ja vajaduse korral parandustegurit kasutatakse. Läbitud vahemaad väljendatakse meremiilides;

| c) | transporditööde mahu leidmiseks korrutatakse läbitud vahemaa veetud lasti kogusega; |
| --- | --- |

c)

transporditööde mahu leidmiseks korrutatakse läbitud vahemaa veetud lasti kogusega;

| d) | reisilaevade puhul näidatakse veetud lasti reisijate arvuna. Kõigi ülejäänud laevaliikide puhul väljendatakse veetud lasti kogust vastavalt vajadusele kas tonnides või kuupmeetrites; |
| --- | --- |

d)

reisilaevade puhul näidatakse veetud lasti reisijate arvuna. Kõigi ülejäänud laevaliikide puhul väljendatakse veetud lasti kogust vastavalt vajadusele kas tonnides või kuupmeetrites;

| e) | ro-ro laevade puhul määratakse veetud last kindlaks lastiühikute (veoautod, autod, jne) arvu või liinimeetrite ning nende massi vaikeväärtuste korrutisega. Kui ro-ro laevade puhul määratakse veetud last kindlaks kooskõlas CEN standardi EN 16258 (2012) B lisaga, mis hõlmab transporditeenuste (kauba- ja reisijatevedu) energiatarbimise ja kasvuhoonegaaside heite arvutamise ja deklareerimise metoodikat, loetakse seda arvutust vastavaks käesoleva määruse nõuetele.
  Käesoleva määruse kohaldamisel käsitletakse ro-ro laevana laeva, mis on ette nähtud ro-ro-lasti veoühikute vedamiseks või millel on ro-ro-lastiruumid; |
| --- | --- |

e)

ro-ro laevade puhul määratakse veetud last kindlaks lastiühikute (veoautod, autod, jne) arvu või liinimeetrite ning nende massi vaikeväärtuste korrutisega. Kui ro-ro laevade puhul määratakse veetud last kindlaks kooskõlas CEN standardi EN 16258 (2012) B lisaga, mis hõlmab transporditeenuste (kauba- ja reisijatevedu) energiatarbimise ja kasvuhoonegaaside heite arvutamise ja deklareerimise metoodikat, loetakse seda arvutust vastavaks käesoleva määruse nõuetele.

Käesoleva määruse kohaldamisel käsitletakse ro-ro laevana laeva, mis on ette nähtud ro-ro-lasti veoühikute vedamiseks või millel on ro-ro-lastiruumid;

| f) | konteinerlaevade puhul määratakse veetud last kindlaks lasti kogumassina tonnides või kui see pole võimalik, 20 jala arvestusel põhineva ühikute (TEU) arvu ja nende massi vaikeväärtuste korrutisega. Kui konteinerlaevade puhul määratakse veetud last kindlaks kooskõlas kohaldatavate IMO suunistega või rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel (SOLAS-konventsioon) kohaste õigusaktidega, loetakse seda määratlust vastavaks käesoleva määruse nõuetele.
  Käesoleva määruse kohaldamisel käsitletakse konteinerlaevana laeva, mis on ette nähtud üksnes konteinerite veoks lastiruumis ja tekil; |
| --- | --- |

f)

konteinerlaevade puhul määratakse veetud last kindlaks lasti kogumassina tonnides või kui see pole võimalik, 20 jala arvestusel põhineva ühikute (TEU) arvu ja nende massi vaikeväärtuste korrutisega. Kui konteinerlaevade puhul määratakse veetud last kindlaks kooskõlas kohaldatavate IMO suunistega või rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel (SOLAS-konventsioon) kohaste õigusaktidega, loetakse seda määratlust vastavaks käesoleva määruse nõuetele.

Käesoleva määruse kohaldamisel käsitletakse konteinerlaevana laeva, mis on ette nähtud üksnes konteinerite veoks lastiruumis ja tekil;

| g) | muud liiki laevadega, mis ei ole reisilaevad, ro-ro laevad ega konteinerlaevad, veetud lasti kindlaksmääramine võimaldab vajaduse korral arvesse võtta veetud lasti massi ja mahtu ning veetud reisijate arvu. Nende laevaliikide hulka kuuluvad muu hulgas tankerid, puistlastilaevad, üldotstarbelised kaubalaevad, külmlastilaevad, autolaevad ja kombineeritud laevad. |
| --- | --- |

g)

muud liiki laevadega, mis ei ole reisilaevad, ro-ro laevad ega konteinerlaevad, veetud lasti kindlaksmääramine võimaldab vajaduse korral arvesse võtta veetud lasti massi ja mahtu ning veetud reisijate arvu. Nende laevaliikide hulka kuuluvad muu hulgas tankerid, puistlastilaevad, üldotstarbelised kaubalaevad, külmlastilaevad, autolaevad ja kombineeritud laevad.

| 2. | Selleks et tagada lõike 1 punkti g sätete kohaldamise ühetaolised tingimused, võtab komisjon rakendusaktidega vastu tehnilised eeskirjad, milles täpsustatakse kõikide muude nimetatud punktis osutatud laevaliikide suhtes rakendatavaid näitajaid.
  Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu hiljemalt 31. detsembril 2016 kooskõlas artikli 24 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
  Komisjon võib rakendusaktidega vajaduse korral muuta lõike 1 punktis g osutatud rakendatavaid näitajaid. Vajaduse korral muudab komisjon kõnealuseid parameetreid ka selleks, et võtta arvesse nimetatud lisa muutmist artikli 5 lõike 2 kohaselt. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 24 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |
| --- | --- |

2.

Selleks et tagada lõike 1 punkti g sätete kohaldamise ühetaolised tingimused, võtab komisjon rakendusaktidega vastu tehnilised eeskirjad, milles täpsustatakse kõikide muude nimetatud punktis osutatud laevaliikide suhtes rakendatavaid näitajaid.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu hiljemalt 31. detsembril 2016 kooskõlas artikli 24 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Komisjon võib rakendusaktidega vajaduse korral muuta lõike 1 punktis g osutatud rakendatavaid näitajaid. Vajaduse korral muudab komisjon kõnealuseid parameetreid ka selleks, et võtta arvesse nimetatud lisa muutmist artikli 5 lõike 2 kohaselt. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 24 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

| 3. | Lõigetes 1 ja 2 osutatud eeskirjade järgimisel võivad ettevõtjad valida ka, kas lisada konkreetset teavet laeva jääklassi ja jääs navigeerimise kohta. |
| --- | --- |

3.

Lõigetes 1 ja 2 osutatud eeskirjade järgimisel võivad ettevõtjad valida ka, kas lisada konkreetset teavet laeva jääklassi ja jääs navigeerimise kohta.

B.   SEIRE AASTA LÕIKES (ARTIKKEL 10)

Muu asjakohase teabe kogumisel aasta lõikes peavad ettevõtjad lähtuma järgmistest nõuetest.

Artikli 10 alusel seirenõude alla kuuluvad väärtused leitakse üksikreiside lõikes määratud vastavate andmete liitmise teel.

Keskmise energiatõhususe seireks kasutatakse vähemalt nelja näitajat: kütusekulu läbitud vahemaa kohta, kütusekulu transporditöö kohta, CO2 heitkogus läbitud vahemaa kohta ja CO2 heitkogus transporditöö kohta, mis arvutatakse järgmiselt.

Formula

Formula

Formula

Formula.

Kõnealuste eeskirjade järgimisel võivad ettevõtjad valida ka, kas lisada konkreetset teavet laeva jääklassi ja jääs navigeerimise kohta ning muud tarbitud kütuse ja CO2 heitkogustega seotud teavet, mis erineb seirekavas kindlaks määratud muude kriteeriumite alusel.

---

III LISA

Elemendid, mida arvesse võtta artiklites 15 ja 16 ette nähtud delegeeritud õigusaktide jaoks

A.   KONTROLLIMENETLUSED

| — | Tõendajate pädevus; |
| --- | --- |

—

Tõendajate pädevus;

| — | ettevõtjate poolt tõendajatele esitatavad dokumendid; |
| --- | --- |

—

ettevõtjate poolt tõendajatele esitatavad dokumendid;

| — | tõendaja tehtav riskianalüüs; |
| --- | --- |

—

tõendaja tehtav riskianalüüs;

| — | seirekava järgimise hindamine; |
| --- | --- |

—

seirekava järgimise hindamine;

| — | heitearuande kontrollimine; |
| --- | --- |

—

heitearuande kontrollimine;

| — | olulisustase; |
| --- | --- |

—

olulisustase;

| — | tõendaja piisav kindlus; |
| --- | --- |

—

tõendaja piisav kindlus;

| — | väärkajastamised ja mittevastavused; |
| --- | --- |

—

väärkajastamised ja mittevastavused;

| — | kontrolliaruande sisu; |
| --- | --- |

—

kontrolliaruande sisu;

| — | soovitused parendamiseks; |
| --- | --- |

—

soovitused parendamiseks;

| — | ettevõtjate, tõendajate ja komisjoni teabevahetus. |
| --- | --- |

—

ettevõtjate, tõendajate ja komisjoni teabevahetus.

B.   TÕENDAJATE AKREDITEERIMINE

| — | Kuidas taotleda mereveonduse akrediteerimist; |
| --- | --- |

—

Kuidas taotleda mereveonduse akrediteerimist;

| — | kuidas riiklikud akrediteerimisasutused hindavad tõendajaid akrediteerimistunnistuse väljastamisel; |
| --- | --- |

—

kuidas riiklikud akrediteerimisasutused hindavad tõendajaid akrediteerimistunnistuse väljastamisel;

| — | kuidas riiklikud akrediteerimisasutused teevad järelevalvet, et kinnitada akrediteeringu jätkamine; |
| --- | --- |

—

kuidas riiklikud akrediteerimisasutused teevad järelevalvet, et kinnitada akrediteeringu jätkamine;

| — | nõuded riiklikele akrediteerimisasutustele, et olla pädevad mereveonduse valdkonna tõendajate akrediteerimiseks, sealhulgas viide ühtlustatud standarditele. |
| --- | --- |

—

nõuded riiklikele akrediteerimisasutustele, et olla pädevad mereveonduse valdkonna tõendajate akrediteerimiseks, sealhulgas viide ühtlustatud standarditele.

---

| 24.4.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/52

---

Nõukogu põhjendused: nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 6/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse meretranspordist pärit süsinikdioksiidiheite seiret, aruandlust ja kontrolli ning millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ

(2015/C 134/06)

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Komisjon esitas 1. juulil 2013 nõukogule ja Euroopa Parlamendile eespool nimetatud ettepaneku (1) ja sellega seotud mõjuhinnangu. |
| --- | --- |

1.

Komisjon esitas 1. juulil 2013 nõukogule ja Euroopa Parlamendile eespool nimetatud ettepaneku (1) ja sellega seotud mõjuhinnangu.

| 2. | Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis oma arvamuse vastu 16. oktoobril 2013 (2).
  Euroopa Parlament võttis oma arvamuse vastu esimesel lugemisel 16. aprillil 2014, (3) millega võeti vastu 85 muudatusettepanekut. |
| --- | --- |

2.

Majandus- ja Sotsiaalkomitee võttis oma arvamuse vastu 16. oktoobril 2013 (2).

Euroopa Parlament võttis oma arvamuse vastu esimesel lugemisel 16. aprillil 2014, (3) millega võeti vastu 85 muudatusettepanekut.

| 3. | Nõukogu ja Euroopa Parlament pidasid mitteametlikke läbirääkimisi eesmärgiga saavutada kokkulepe nõukogu esimese lugemise seisukoha etapil („varane teise lugemise kokkulepe”). Need läbirääkimised lõppesid 18. novembril 2014 esialgse kokkuleppe saavutamisega. |
| --- | --- |

3.

Nõukogu ja Euroopa Parlament pidasid mitteametlikke läbirääkimisi eesmärgiga saavutada kokkulepe nõukogu esimese lugemise seisukoha etapil („varane teise lugemise kokkulepe”). Need läbirääkimised lõppesid 18. novembril 2014 esialgse kokkuleppe saavutamisega.

| 4. | Euroopa Parlamendi keskkonna, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon (ENVI) kiitis 3. detsembril 2014 heaks mitteametlike kolmepoolsete läbirääkimiste tulemuse. Samal päeval teatas Euroopa Parlamendi keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni (ENVI) esimees kirja teel Coreper I eesistujale, et kui nõukogu edastab Euroopa Parlamendile pärast õiguskeelelist viimistlemist ametlikult oma kokkulepitud seisukoha, siis soovitab ta koos raportööriga, et parlamendi täiskogu võtaks nõukogu seisukoha teisel lugemisel muudatusteta vastu. |
| --- | --- |

4.

Euroopa Parlamendi keskkonna, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon (ENVI) kiitis 3. detsembril 2014 heaks mitteametlike kolmepoolsete läbirääkimiste tulemuse. Samal päeval teatas Euroopa Parlamendi keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni (ENVI) esimees kirja teel Coreper I eesistujale, et kui nõukogu edastab Euroopa Parlamendile pärast õiguskeelelist viimistlemist ametlikult oma kokkulepitud seisukoha, siis soovitab ta koos raportööriga, et parlamendi täiskogu võtaks nõukogu seisukoha teisel lugemisel muudatusteta vastu.

| 5. | Selle alusel kinnitas nõukogu 17. detsembril 2014 oma poliitilist kokkulepet selle määruse (4) teksti suhtes kahe institutsiooni poolt kokkulepitud kujul. |
| --- | --- |

5.

Selle alusel kinnitas nõukogu 17. detsembril 2014 oma poliitilist kokkulepet selle määruse (4) teksti suhtes kahe institutsiooni poolt kokkulepitud kujul.

II.   EESMÄRK

Kavandatud määruse peamine eesmärk on kehtestada meretranspordist pärit CO2 seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteem, mis oleks esimeseks sammuks ülemaailmse seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi suunas.

III.   NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

A.   Üldine

Pärast hääletamist täiskogul toimusid Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahel läbirääkimised eesmärgiga saavutada kokkulepe teisel lugemisel, võttes aluseks nõukogu esimese lugemise seisukoha, mille parlament võiks ilma muudatusteta heaks kiita. Nõukogu esimese lugemise seisukoha tekst kajastab täiel määral kaasseadusandjate vahel saavutatud kompromissi.

B.   Peamised küsimused

Komisjoni ettepanekusse tehtud muudatused kajastavad üldiselt vajadust leida õige tasakaal sellise seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteemi kehtestamisel, mis, jäädes paindlikuks, tagaks samal ajal minimaalsed võrdsed võimalused ning hoiaks halduskoormuse võimalikult väikesena.

Peamised küsimused, mis võrreldes esialgse komisjoni ettepanekuga muutmist vajasid, olid täpsemalt järgmised:

| a) | mõistete loetelu, mida laiendati, lisades uusi mõisteid ja teisi mõisteid täiendavalt täpsustades; |
| --- | --- |

a)

mõistete loetelu, mida laiendati, lisades uusi mõisteid ja teisi mõisteid täiendavalt täpsustades;

| b) | menetlus seirekava muutmiseks ja muudatuste sisu; |
| --- | --- |

b)

menetlus seirekava muutmiseks ja muudatuste sisu;

| c) | CO2-heite seire liigid, kus konkreetne erand kehtestati üksikreiside lõikes teostatava seire suhtes; võimalus seiret teostada ja aruandeid esitada vabatahtlikul alusel, nii aasta kui ka üksikreiside lõikes, samuti lisati täiendav teave, nagu näiteks teave laeva jääklassi ja jääs navigeerimise kohta; |
| --- | --- |

c)

CO2-heite seire liigid, kus konkreetne erand kehtestati üksikreiside lõikes teostatava seire suhtes; võimalus seiret teostada ja aruandeid esitada vabatahtlikul alusel, nii aasta kui ka üksikreiside lõikes, samuti lisati täiendav teave, nagu näiteks teave laeva jääklassi ja jääs navigeerimise kohta;

| d) | tõendamistoimingute korraldamine eesmärgiga selgitada meetmete järjestus ja lihtsustada menetlust; |
| --- | --- |

d)

tõendamistoimingute korraldamine eesmärgiga selgitada meetmete järjestus ja lihtsustada menetlust;

| e) | nõuete täitmise struktuur ja sisu ning karistusmehhanism koos võimalike seostega direktiiviga 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli; |
| --- | --- |

e)

nõuete täitmise struktuur ja sisu ning karistusmehhanism koos võimalike seostega direktiiviga 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli;

| f) | viite määrusele (EL) nr 525/2013 (kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja liidu teabe esitamise kohta) väljajätmine; |
| --- | --- |

f)

viite määrusele (EL) nr 525/2013 (kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja liidu teabe esitamise kohta) väljajätmine;

| g) | teave, mille komisjon peab tegema kättesaadavaks, selle avalikustamise suhtes kehtestatud (piiratud) erandi tunnustamine ning eri liiki aruanded, mida komisjon kõnealuse määruse alusel peab koostama; |
| --- | --- |

g)

teave, mille komisjon peab tegema kättesaadavaks, selle avalikustamise suhtes kehtestatud (piiratud) erandi tunnustamine ning eri liiki aruanded, mida komisjon kõnealuse määruse alusel peab koostama;

| h) | II lisa reguleerimisala, milles kehtestati võimalus eristada rakendusaktiga eri laevaliike ja täpsustada täiendavalt veetud lasti arvutamisel rakendatavaid näitajaid, ning |
| --- | --- |

h)

II lisa reguleerimisala, milles kehtestati võimalus eristada rakendusaktiga eri laevaliike ja täpsustada täiendavalt veetud lasti arvutamisel rakendatavaid näitajaid, ning

| i) | kõnealuses määruses ette nähtud delegeeritud õigusaktide reguleerimisala. |
| --- | --- |

i)

kõnealuses määruses ette nähtud delegeeritud õigusaktide reguleerimisala.

IV.   KOKKUVÕTE

Nõukogu seisukoht kajastab täielikult kompromissi, mis saavutati komisjoni toetusel nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahelistel mitteametlikel läbirääkimistel.

Seda kompromissi kinnitas Euroopa Parlamendi keskkonna, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni (ENVI) esimees 3. detsembril 2014 eesistujariigile saadetud kirjas. Seejärel kinnitati see kompromiss poliitilise kokkuleppe vastuvõtmisega keskkonnanõukogus 17. detsembril 2014.

---

(1)  11851/13.

(2)  CESE 5340/2013.

(3)  8671/14.

(4)  16238/14.

---