# Euroopa Liidu C 160/13.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 160 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide13. mai 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 160

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide13. mai 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | 28. istungjärk toimus 1.–3. detsembril 2014 Prantsusmaal Strasbourgis. |
| 2015/C 160/01 | Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Esmaspäeva, 1. detsembri 2014. aasta istungi protokoll | 1 |
| 2015/C 160/02 | Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Teisipäeva, 2. detsembri 2014. aasta istungi protokoll | 5 |
| 2015/C 160/03 | Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Kolmapäeva, 3. detsembri 2014. aasta istungi protokoll | 9 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

28. istungjärk toimus 1.–3. detsembril 2014 Prantsusmaal Strasbourgis.

2015/C 160/01

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Esmaspäeva, 1. detsembri 2014. aasta istungi protokoll

1

2015/C 160/02

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Teisipäeva, 2. detsembri 2014. aasta istungi protokoll

5

2015/C 160/03

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud parlamentaarne ühisassamblee — Kolmapäeva, 3. detsembri 2014. aasta istungi protokoll

9

---

| KASUTATUD MÄRKIDE SELGITUS






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

KASUTATUD MÄRKIDE SELGITUS

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Menetluse liik sõltub õigusakti eelnõus esitatud õiguslikust alusest.)

PARLAMENDI KOMISJONID

| AFET | Väliskomisjon |
| --- | --- |
| DEVE | Arengukomisjon |
| INTA | Rahvusvahelise kaubanduse komisjon |
| BUDG | Eelarvekomisjon |
| CONT | Eelarvekontrollikomisjon |
| ECON | Majandus- ja rahanduskomisjon |
| EMPL | Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon |
| ENVI | Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon |
| ITRE | Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon |
| IMCO | Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon |
| TRAN | Transpordi- ja turismikomisjon |
| REGI | Regionaalarengukomisjon |
| AGRI | Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon |
| PECH | Kalanduskomisjon |
| CULT | Kultuuri- ja hariduskomisjon |
| JURI | Õiguskomisjon |
| LIBE | Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon |
| AFCO | Põhiseaduskomisjon |
| FEMM | Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon |
| PETI | Petitsioonikomisjon |
| DROI | Inimõiguste allkomisjon |
| SEDE | Kaitse ja julgeoleku allkomisjon |

AFET

Väliskomisjon

DEVE

Arengukomisjon

INTA

Rahvusvahelise kaubanduse komisjon

BUDG

Eelarvekomisjon

CONT

Eelarvekontrollikomisjon

ECON

Majandus- ja rahanduskomisjon

EMPL

Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon

ENVI

Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon

ITRE

Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon

IMCO

Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon

TRAN

Transpordi- ja turismikomisjon

REGI

Regionaalarengukomisjon

AGRI

Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon

PECH

Kalanduskomisjon

CULT

Kultuuri- ja hariduskomisjon

JURI

Õiguskomisjon

LIBE

Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon

AFCO

Põhiseaduskomisjon

FEMM

Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon

PETI

Petitsioonikomisjon

DROI

Inimõiguste allkomisjon

SEDE

Kaitse ja julgeoleku allkomisjon

FRAKTSIOONID

| PPE | Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon |
| --- | --- |
| S&D | Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis |
| ECR | Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon |
| ALDE | Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon |
| GUE/NGL | Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete/Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon |
| Verts/ALE | Roheliste/Euroopa Vabaliidu fraktsioon |
| EFDD | Vaba ja Otsedemokraatliku Euroopa fraktsioon |
| NI | fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed |

PPE

Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon

S&D

Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis

ECR

Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon

ALDE

Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon

GUE/NGL

Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete/Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon

Verts/ALE

Roheliste/Euroopa Vabaliidu fraktsioon

EFDD

Vaba ja Otsedemokraatliku Euroopa fraktsioon

NI

fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

28. istungjärk toimus 1.–3. detsembril 2014 Prantsusmaal Strasbourgis.

| 13.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 160/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 160/1

---

ÜHELT POOLT AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIKIDE RÜHMA NING TEISELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE VAHEL SÕLMITUD PARTNERLUSLEPINGU ALUSEL MOODUSTATUD PARLAMENTAARNE ÜHISASSAMBLEE

ESMASPÄEVA, 1. DETSEMBRI 2014. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(2015/C 160/01)

Sisukord

| Pidulik avaistung | 1 |
| --- | --- |

| Parlamentaarse ühisassamblee istung | 2 |
| --- | --- |

| Parlamentaarse ühisassamblee koosseis | 2 |
| --- | --- |

| Parlamendiväliste esindajate akrediteerimine | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Päevakorra kinnitamine (AP101.704) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Parlamentaarse ühisassamblee 27. istungjärgu viimase istungi protokolli kinnitamine (ELT C 345, 2.10.2014) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Kaaspresidentide teadaanded, sh juhatuse 30. novembri 2014. aasta koosolekul vastu võetud otsused | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | AKV nõukogu ametis oleva eesistuja ning Guinea Vabariigi majandus- ja rahandusministri Mohamed Diaré avaldus | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Küsimused AKV nõukogule | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Arutelu AKV nõukoguga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Kiireloomuline küsimus nr 1: Ebola viiruse puhang | 4 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Virunga rahvuspark | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

ESMASPÄEVA, 1. DETSEMBRI 2014. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung algas kell 11.00.)

Pidulik avaistung

Assamblee ees võtsid sõna:

Parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident Louis Michel ja parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident Fitz A. Jackson.

(Istung katkestati kell 12.00 ja see jätkus kell 15.00.)

ISTUNGI JUHATAJA: Louis MICHEL

Kaaspresident

Parlamentaarse ühisassamblee istung

Kaaspresident tervitas kõiki osalejaid.

Parlamentaarse ühisassamblee koosseis

Kaaspresident teatas, et parlamentaarse ühisassamblee liikmete nimekiri lisatakse protokollile sellisel kujul, nagu AKV riikide ametiasutused ja Euroopa Parlament selle edastasid.

Parlamendiväliste esindajate akrediteerimine

Kaaspresident teatas, et vääramatu jõu juhtumi tõttu on esitatud kaks parlamendivälise esindaja akrediteerimise taotlust kooskõlas Cotonou lepingu artikli 17 lõikega 1 ja parlamentaarse ühisassamblee töökorra artikli 1 lõikega 2. Nimetatud esindajate kohalolek dokumenteeritakse ning nende nimed kantakse protokolli lisasse.

1.   Päevakorra kinnitamine (AP101.704)

Päevakord kinnitati käesolevas protokollis esitatud kujul.

2.   Parlamentaarse ühisassamblee 27. istungjärgu viimase istungi protokolli (ELT C 345, 2.10.2014) kinnitamine

Protokoll kinnitati.

3.   Kaaspresidentide teadaanded, sh juhatuse 30. novembri 2014. aasta koosolekul vastu võetud otsused

Kaaspresident kandis ette juhatuse 30. novembri 2014. aasta koosoleku tulemused.

Vastu võeti alljärgnevad otsused.

| a) | Alalised komiteed koostavad järgmised aruanded: | Poliitikakomitee







  — | Aafrika rahutagamisrahastu hindamine kümme aastat hiljem: mõjusus ja tulevikuväljavaated |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Alalised komiteed koostavad järgmised aruanded:

Poliitikakomitee

—

Aafrika rahutagamisrahastu hindamine kümme aastat hiljem: mõjusus ja tulevikuväljavaated

| | Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee







  — | Nelikümmend aastat partnerlust: hinnang AKV riikides kaubandusele ja arengule avaldatud mõju kohta ning AKV riikide ja Euroopa Liidu vaheliste kestvate suhete väljavaated |
| --- | --- | --- |

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee

—

Nelikümmend aastat partnerlust: hinnang AKV riikides kaubandusele ja arengule avaldatud mõju kohta ning AKV riikide ja Euroopa Liidu vaheliste kestvate suhete väljavaated

| | Sotsiaal- ja keskkonnakomitee







  — | Kuidas parandada majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi arenguriikides, sealhulgas pereettevõtete panust, et ennetada tervisekatastroofe |
| --- | --- | --- |

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

—

Kuidas parandada majanduslikke ja sotsiaalseid tingimusi arenguriikides, sealhulgas pereettevõtete panust, et ennetada tervisekatastroofe

| b) | Kongo Demokraatlik Vabariik tegi pakkumise korraldada 12. piirkondlik koosolek, mis oli kavandatud 16.–20. veebruarile 2015, ja võttis kohustuse korraldada koosolek asjaomasel nädalal toimumiskohas, mis kinnitatakse hiljem. Päevakorra projekt ja tööprogramm kinnitati. |
| --- | --- |

b)

Kongo Demokraatlik Vabariik tegi pakkumise korraldada 12. piirkondlik koosolek, mis oli kavandatud 16.–20. veebruarile 2015, ja võttis kohustuse korraldada koosolek asjaomasel nädalal toimumiskohas, mis kinnitatakse hiljem. Päevakorra projekt ja tööprogramm kinnitati.

| c) | Teabekogumismissioon Zimbabwesse, mille kohta tehti algne otsus 2012. aastal, korraldatakse 2015. aastal, kuid see on veel kinnitamata ja vaja on pakkuda välja kuupäevad, tingimusel et Zimbabwe valitsus ei kehtesta programmi suhtes mingeid tingimusi. |
| --- | --- |

c)

Teabekogumismissioon Zimbabwesse, mille kohta tehti algne otsus 2012. aastal, korraldatakse 2015. aastal, kuid see on veel kinnitamata ja vaja on pakkuda välja kuupäevad, tingimusel et Zimbabwe valitsus ei kehtesta programmi suhtes mingeid tingimusi.

| d) | Korraldatakse teabekogumismissioon Itaaliasse Lampedusasse, et uurida rände ja inimkaubandusega seotud küsimusi. |
| --- | --- |

d)

Korraldatakse teabekogumismissioon Itaaliasse Lampedusasse, et uurida rände ja inimkaubandusega seotud küsimusi.

| e) | Kinnitati 29. istungjärk Vaikse ookeani piirkonnas ja see toimub Vanuatul 15.–17. juunil 2015. |
| --- | --- |

e)

Kinnitati 29. istungjärk Vaikse ookeani piirkonnas ja see toimub Vanuatul 15.–17. juunil 2015.

| f) | 30. istungjärk toimub 5.–9. detsembril 2015 Lõuna-Aafrikas Mosambiigis. |
| --- | --- |

f)

30. istungjärk toimub 5.–9. detsembril 2015 Lõuna-Aafrikas Mosambiigis.

Kaaspresident teatas järgmised tähtajad:

| — | kompromissresolutsioonide muudatusettepanekud (Ebola viiruse puhangu ja terrorismi kasvu kohta Aafrikas): teisipäev, 2. detsember 2014 kell 12.00; |
| --- | --- |

—

kompromissresolutsioonide muudatusettepanekud (Ebola viiruse puhangu ja terrorismi kasvu kohta Aafrikas): teisipäev, 2. detsember 2014 kell 12.00;

| — | hääletusmeetoditega seotud taotlused: kolmapäev, 19. märts 2014 kell 10.00 kirjalikult. |
| --- | --- |

—

hääletusmeetoditega seotud taotlused: kolmapäev, 19. märts 2014 kell 10.00 kirjalikult.

João Ferreira ja Carlos Zorrinho palusid portugali keele aktiivse suulise tõlke kasutamist. Louis Michel tuletas meelde Euroopa Parlamendi juhatuse otsust suulise ja kirjaliku tõlke võimaluste kohta AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee ja selle organite koosolekutel.

4.   AKV nõukogu ametis oleva eesistuja ning Guinea Vabariigi majandus- ja rahandusministri Mohamed Diaré avaldus

Guinea Vabariigi majandus- ja rahandusministri Mohamed Diaré avalduse keskmes oli erasektori roll ja ta tegi avalduses kokkuvõtte AKV-ELi ühisest koostööraamistikust erasektori arengu jaoks AKV riikides, mille AKV ministrite nõukogu võttis vastu 2014. aasta juunis. Minister rõhutas ka inimeste toiduga varustamise seisukohalt prioriteetsel kohal oleva põllumajandussektori strateegilist olulisust. Juurdepääs veele kuulub selle eesmärgi saavutamiseks võetavate põhimeetmete hulka ja minister kiitis eeskätt ELi-FAO ühist kõrbestumise vastast programmi, milles hiljuti kokku lepiti. Lõpetuseks andis ta teavet katastroofi kohta, mida Ebola viirus tema koduriigis on põhjustanud, ja tänas rahalist ja moraalset tuge pakkunud valitsusi, rahvusvahelisi organisatsioone ja vabaühendusi.

5.   Küsimused AKV nõukogule

Mohamed Diaré vastas AKV nõukogu nimel järgmistele küsimustele:

| | Küsimus nr 1, mille esitas Norbert Neuser metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse tegevuskava kohta; |
| --- | --- |

Küsimus nr 1, mille esitas Norbert Neuser metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse tegevuskava kohta;

| | Küsimus nr 2, mille esitas Charles Goerens (keda asendas Javier Nart) 2020. aasta järgse aja kohta; |
| --- | --- |

Küsimus nr 2, mille esitas Charles Goerens (keda asendas Javier Nart) 2020. aasta järgse aja kohta;

| | Küsimus nr 3, mille esitas Louis Aliot (keda asendas Jean-Luc Schaffhauser) selle kohta, et arenguabi seatakse sõltuvusse ebaseadusliku rände lähteriikide jõupingutustest; |
| --- | --- |

Küsimus nr 3, mille esitas Louis Aliot (keda asendas Jean-Luc Schaffhauser) selle kohta, et arenguabi seatakse sõltuvusse ebaseadusliku rände lähteriikide jõupingutustest;

| | Küsimus nr 4, mille esitas Enrique Guerrero Salom Euroopa Arengufondi kaudu rahastamise kohta; |
| --- | --- |

Küsimus nr 4, mille esitas Enrique Guerrero Salom Euroopa Arengufondi kaudu rahastamise kohta;

| | Küsimus nr 5, mille esitas Javier Nart ärevuse kohta, mille on põhjustanud nõudmised kooskõlastatud džihaaditegevuse järele Magribi ja Araabia riikides; |
| --- | --- |

Küsimus nr 5, mille esitas Javier Nart ärevuse kohta, mille on põhjustanud nõudmised kooskõlastatud džihaaditegevuse järele Magribi ja Araabia riikides;

| | Küsimus nr 6, mille esitas Dariusz Rosati (keda asendas Davor Ivo Stier) väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kohta; |
| --- | --- |

Küsimus nr 6, mille esitas Dariusz Rosati (keda asendas Davor Ivo Stier) väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kohta;

| | Küsimus nr 7, mille esitas Catherine Bearder lõvitrofeedega kauplemise kohta; |
| --- | --- |

Küsimus nr 7, mille esitas Catherine Bearder lõvitrofeedega kauplemise kohta;

| | Küsimus nr 8, mille esitas Marielle de Sarnez (keda asendas Pavel Telička) metsade hävitamise vastaste meetmete kohta; |
| --- | --- |

Küsimus nr 8, mille esitas Marielle de Sarnez (keda asendas Pavel Telička) metsade hävitamise vastaste meetmete kohta;

| | Küsimus nr 9, mille esitas Carlos Zorrinho kildagaasi kasutamise kohta Aafrikas; |
| --- | --- |

Küsimus nr 9, mille esitas Carlos Zorrinho kildagaasi kasutamise kohta Aafrikas;

| | Küsimus nr 10, mille esitas Marlene Mizzi (keda asendas Kashetu Kyenge) hariduse ja naiste elu muutmise kava kohta; |
| --- | --- |

Küsimus nr 10, mille esitas Marlene Mizzi (keda asendas Kashetu Kyenge) hariduse ja naiste elu muutmise kava kohta;

| | Küsimus nr 11, mille esitas Francesco Gambús majanduspartnerluslepingute hindamise kohta; |
| --- | --- |

Küsimus nr 11, mille esitas Francesco Gambús majanduspartnerluslepingute hindamise kohta;

| | Küsimus nr 12, mille esitas David Martin CARIFORUMi-EÜ majanduspartnerluslepingu ühise nõuandekomitee kohta; |
| --- | --- |

Küsimus nr 12, mille esitas David Martin CARIFORUMi-EÜ majanduspartnerluslepingu ühise nõuandekomitee kohta;

| | Küsimus nr 13 , mille esitas Kashetu Kyenge rände ja inimõiguste kohta Aafrikas. |
| --- | --- |

Küsimus nr 13 , mille esitas Kashetu Kyenge rände ja inimõiguste kohta Aafrikas.

Küsimuste 1, 4, 6, 10 ja 11 esitajatel ei olnud lisaküsimusi.

6.   Arutelu AKV nõukoguga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Sõnavõtjad: James Kembi Gitura (Keenia), Lidia Senra Rodríguez, João Ferreira, Mohamed El Moctar Zamel (Mauritaania), Hassad El Rasur Amir (Sudaan), Enrique Guerrero Salom, Maria Heubuch ja Louis Michel.

Liikmed tõstatasid arvukalt küsimusi, kaasa arvatud majanduspartnerluslepingud, arengu ja erasektori vaheline side, Cotonou lepingu uuesti läbivaatamine ja Atlandi-üleste läbirääkimiste mõju AKV riikidele. Paluti koostada uuring Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse ja selle mõju kohta AKV riikidele.

7.   Kiireloomuline küsimus nr 1: Ebola viiruse puhang

Jean-Louis de Brouwer (Euroopa Komisjon) andis ülevaate meetmetest, mida EL on Ebola viirusega võitlemiseks võtnud.

Sõnavõtjad: Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Davor Ivo Stier, Teresa Efua Asangano (Ekvatoriaal-Guinea), Enrique Guerrero Salom, Anastasie Moleko Moliwa (Kongo Demokraatlik Vabariik), Arne Gericke, Louis André Dacoury-Tabley (Côte d'Ivoire), Juan Carlos Girauta Vida, Musa Hussein Naib (Eritrea), Lidia Senra Rodríguez, Abadula Gemeda Dago (Etioopia), Maria Heubuch, Netty Baldeh (Gambia), Piernicola Pedicini, Ofosu Asamoah (Ghana), Jean-Luc Schaffhauser, Dharamkumar Seeraj (Guyana), Mariya Gabriel, Mikael Philips (Jamaica), Norbert Neuser, Joyce Laboso (Keenia), Pavel Telička, James Munthali (Malawi), Kombo Gberi (Kamerun), Eleni Theocharous, Ahamada Soukouna (Mali), Kashetu Kyenge, Mohamed El Moctar Zamel (Mauritaania), Juan Fernando López Aguilar, Adjedoue Weidou (Tšaad), Komi Selom Klassou (Togo), Carlos Zorrinho, Abdoulaye Sylla (Guinea) ja Ibrahim Bundu (Sierra Leone).

Liikmed avaldasid kaastunnet riikidele ja Ebola viiruse puhangu tõttu elu kaotanute perekondadele ning siirast tunnustust kõikidele humanitaar- ja tervishoiutöötajatele epideemiaga võitlemiseks tehtavate jõupingutuste eest. Nad väljendasid ka muret asjaolu pärast, et rahvusvaheline üldsus alahindab kriisi ning asjakohase koordineeritud strateegia ja abi pakkumisega viivitatakse, kuid pidasid kiiduväärseks, et rahvusvaheline üldsus võtab Ebola viiruse vastu võitlemises aina rohkem kohustusi. Nende arvates ei tohiks need jõupingutused piirduda haiguse vastu võitlemisega, vaid looma ka tingimused mõjutatud riikide sotsiaalseks ja majanduslikuks ülesehitamiseks Ebola puhangule järgneval ajal.

Jean-Louis de Brouwer (Euroopa Komisjon) tegi arutelust kokkuvõtte.

8.   Virunga rahvuspark

Arutelu Virunga rahvuspargi direktori Emmanuel de Merode'iga.

Virunga rahvuspargi direktor Emmanuel de Merode juhtis tähelepanu kolmele peamisele pargi kaitsmist ohustavale tegurile: salaküttimine ja metsade hävitamine; kontrollimatu kalapüük; ebaseaduslik naftatootmine;

Sõnavõtjad: Netty Baldeh (Gambia), Joachim Zeller, Arne Gericke, Charles Nsimba Mwando (Kongo Demokraatlik Vabariik), Louis Michel, Lidia Senra Rodríguez, Bodil Ceballos, Laura Agea, Catherine Bearder ja Peter Craig McQuaide (Euroopa Komisjon).

Liikmed tunnistasid, et olukord on tingitud kahest peamisest asjaolust: riiklike institutsioonide ebakindlusest ja ebaseaduslike rühmituste moodustamise lihtsusest. Nad tunnistasid rolli, mida täidavad maapiirkondade tööstus ja eeskätt hüdroelekter jätkusuutliku majanduse arendamises, konkureerides samas keskkonnavaenulike korporatsioonidega. Liikmed leppisid ka kokku vajaduses kaitsta taimestiku ja loomastiku bioloogilist mitmekesisust, tagades keskkonnaalaste õigusnormide täitmise ja kehtestades relvaekspordi suhtes rangema kontrolli.

Emmanuel de Merode tegi arutelust kokkuvõtte.

(Istung lõppes kell 18.30.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Kaaspresidendid

Alhaj Muhammad MUMUNI ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Kaaspeasekretärid

---

| 13.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 160/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 160/5

---

ÜHELT POOLT AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIKIDE RÜHMA NING TEISELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE VAHEL SÕLMITUD PARTNERLUSLEPINGU ALUSEL MOODUSTATUD PARLAMENTAARNE ÜHISASSAMBLEE

TEISIPÄEVA, 2. DETSEMBRI 2014. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(2015/C 160/02)

Sisukord

| 1. | Alatoitumuse sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed AKV riikides | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimica avaldus | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Arutelu Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimicaga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Küsimused Euroopa Komisjonile | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Euroopa Komisjoni meetmed seoses parlamentaarse ühisassamblee 27. istungjärgul vastu võetud resolutsioonidega | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Majandus- ja sotsiaalpartnerite aruanne | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Jah! Aafrika suudab täita oma eesmärgid | 7 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Väikeste arenevate saareriikide eriomased väljakutsed ja vajadused | 7 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Erasektori arengustrateegia, sh innovatsiooni valdkonnas, säästva arengu tagamiseks | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

Erasektori arengustrateegia, sh innovatsiooni valdkonnas, säästva arengu tagamiseks

TEISIPÄEVA, 2. DETSEMBRI 2014. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung algas kell 9.00.)

EESISTUJA: Fitz A. JACKSON

kaaspresident

1.   Alatoitumuse sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed AKV riikides

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

Kaasraportöörid: Alban Bagbin (Ghana) ja Norbert Neuser

Raporti esitas Norbert Neuser.

Sõnavõtjad: Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Davor Ivo Stier, Arne Gericke, Mohamed Ben Oumar (Niger), Catherine Bearder, Jeanne d’Arc Uwimanimpaye (Rwanda), João Ferreira, Maria Heubuch, Adjedoue Weidou (Tšaad), Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Francesc Gambús, Linda McAvan, Kashetu Kyenge, Job Yustino Ndugai (Tansaania), Peter Craig McQuaide (Euroopa Komisjon) ja Norbert Neuser.

Liikmed olid ühel nõul selles, et arvukad sotsiaalsed ja majanduslikud probleemid AKV riikides on tingitud alatoitumusest, ja arutasid samme, mida võiks olukorra parandamiseks teha toitumise, toiduga kindlustatuse ja kohaliku toidu tootmise valdkonnas. Mõni AKV riikidest pärit liige rääkis innukalt sellest, kuidas alatoitumus mõjutab nende elanikkonda, ja nõudis rahvusvahelist abi, et võidelda selle sageli varjatud probleemiga.

2.   Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimica avaldus

Neven Mimica andis ülevaate oma volitustega seotud prioriteetidest: i) luua üldine 2015. aasta järgne arengukava, mille järgi iga riik peab võtma vastutuse ja isevastutuse oma arengu eest ja andma ülemaailmsetesse püüdlustesse oma õiglase osa; ii) Cotonou lepingu järgse raamistiku läbirääkimised, milles tuginetakse AKV-ELi partnerluse ühistele väärtustele; iii) poliitikavaldkondade arengusidususe jõulisem edendamine. Volinik keskendus ka jätkuvale Ebola viiruse epideemiale ja ELi reageerimisele nii kõige rohkem mõjutatud riikidele suunatud humanitaarabi kui ka arenguabi seisukohalt.

3.   Arutelu Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimicaga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Sõnavõtjad: Adjedoue Weidou (Tšaad), Ismail Al Hag Musa (Sudaan), Komi Selom Klassou (Togo), Norbert Neuser, Netty Baldeh (Gambia), Enrique Guerrero Salom, Davor Ivo Stier, David Ochieng (Keenia), Jean-Luc Schaffhauser, Lidia Senra, Louis Michel, Mame Balla Lo (Senegal), Bodil Ceballos, Abadula Gemeda Dago (Etioopia), David Martin, Ahamada Soukouna (Mali), Louis André Dacoury-Tabley (Côte d’Ivoire), Mikael Phillips (Jamaica), Mohamed Ben Oumar (Niger), Pedro Silva Pereira ja Hermann Razafimbelo (Madagaskar).

Arvamuste vahetuses keskenduti järgmistele teemadele: nälja ja alatoitumusega võitlemine, erasektori roll säästva arengu edendamisel, USA ja ELi vahelise Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse võimalik mõju Aafrikas, Ebola viiruse epideemia, inimõiguste olukord Etioopias ja Mauritaanias ning AKV-ELi partnerluse tulevik.

Volinik Mimica vastas eelneva registreerimiseta sõnavõttude menetluse kohaselt assamblee liikmete küsimustele.

4.   Küsimused komisjonile

Euroopa Komisjonile esitati kokku 31 küsimust.

Komisjon oli eelnevalt vastanud neile küsimustele kirjalikult. Volinik Mimica andis suulised vastused järgmistele lisaküsimustele.

| | Küsimus nr 2, mille esitas Juan Carlos Girauta Vidal Ebola viiruse tõkestamise strateegia kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 2, mille esitas Juan Carlos Girauta Vidal Ebola viiruse tõkestamise strateegia kohta.

| | Küsimus nr 3, mille esitas Enrique Guerrero Salom Ebola viiruse kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 3, mille esitas Enrique Guerrero Salom Ebola viiruse kohta.

| | Küsimus nr 4, mille esitas Pedro Silva Pereira Ebola viiruse puhangu kontrollimise kohta ja Lääne-Aafrika riikide tugevatesse tervishoiusüsteemidesse investeerimise kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 4, mille esitas Pedro Silva Pereira Ebola viiruse puhangu kontrollimise kohta ja Lääne-Aafrika riikide tugevatesse tervishoiusüsteemidesse investeerimise kohta.

| | Küsimus nr 9, mille esitas Arne Gericke poliomüeliidi kaotamise kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 9, mille esitas Arne Gericke poliomüeliidi kaotamise kohta.

| | Küsimus nr 10, mille esitas Marielle de Sarnez (keda asendas Pavel Telička) ravimite kättesaadavuse rahastamise kohta AKV riikides. |
| --- | --- |

Küsimus nr 10, mille esitas Marielle de Sarnez (keda asendas Pavel Telička) ravimite kättesaadavuse rahastamise kohta AKV riikides.

| | Küsimus nr 12, mille esitas Pavel Telička reformide ja haridusse tehtavate investeeringute toetamise kohta Aafrikas. |
| --- | --- |

Küsimus nr 12, mille esitas Pavel Telička reformide ja haridusse tehtavate investeeringute toetamise kohta Aafrikas.

| | Küsimus nr 17, mille esitas Davor Ivo Stier hea valitsemistava, läbipaistvuse ja aruandekohustuse kohta seoses loodusvarade kasutamisega AKV riikides. |
| --- | --- |

Küsimus nr 17, mille esitas Davor Ivo Stier hea valitsemistava, läbipaistvuse ja aruandekohustuse kohta seoses loodusvarade kasutamisega AKV riikides.

| | Küsimus nr 18, mille esitas Catherine Bearder elevantide ja elevandiluuga kauplemise kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 18, mille esitas Catherine Bearder elevantide ja elevandiluuga kauplemise kohta.

| | Küsimus nr 21, mille esitas David Martin Fidžiga sõlmitud majanduspartnerluslepingu rakendamise kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 21, mille esitas David Martin Fidžiga sõlmitud majanduspartnerluslepingu rakendamise kohta.

| | Küsimus nr 22, mille esitas Louis-Joseph Manscour (keda asendas David Martin) erasektori kaasamise kohta arengukoostöösse. |
| --- | --- |

Küsimus nr 22, mille esitas Louis-Joseph Manscour (keda asendas David Martin) erasektori kaasamise kohta arengukoostöösse.

| | Küsimus nr 27, mille esitas Kashetu Kyenge segarahastamise ja säästva arengu kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 27, mille esitas Kashetu Kyenge segarahastamise ja säästva arengu kohta.

| | Küsimus nr 30, mille esitas Seb Dance (keda asendas Linda McAvan) homo, bi- ja transseksuaalide ning transsooliste inimeste õiguste kohta Cotonou lepingus. |
| --- | --- |

Küsimus nr 30, mille esitas Seb Dance (keda asendas Linda McAvan) homo, bi- ja transseksuaalide ning transsooliste inimeste õiguste kohta Cotonou lepingus.

Küsimuste nr 11, 13 ja 16 esitajatel täiendavaid küsimusi ei olnud.

Küsimuste nr 1, 5, 6, 7, 8, 14, 15, 19, 20, 23, 24, 25, 26, 28, 29 ja 31 esitajad ei viibinud kohal.

5.   Euroopa Komisjoni võetud meetmed seoses parlamentaarse ühisassamblee 27. istungjärgul vastu võetud resolutsioonidega

Ühisassambleele edastati dokument, milles käsitletakse Strasbourgis vastu võetud resolutsioonide järelmeetmeid. Neven Mimica tutvustas selle dokumendi kõige olulisemaid osi.

6.   Majandus- ja sotsiaalpartnerite aruanne

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee AKV järelevalvekomitee esimehe Xavier Verboveni ettekanne – eelneva registreerimiseta sõnavõtud.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee AKV järelevalvekomitee esimees Xavier Verboven esitas kokkuvõtte AKV-ELi majanduslike ja sotsiaalsete huvirühmade kohtumisest, mis toimus 2014. aasta oktoobris.

Sõnavõtjad: Mohamed Ben Oumar (Niger) ja Adjedoue Weidou (Tšaad).

Liikmed rõhutasid kodanikuühiskonna organisatsioonide olulisust ja vajadust tugevdada nende suutlikkust.

(Istung katkestati kell 12.35 ja see jätkus kell 15.06.)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Alhaj Muhammad MUMUNI ja
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| kaaspresidendid | kaaspeasekretärid |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Alhaj Muhammad MUMUNI ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

kaaspresidendid

kaaspeasekretärid

EESISTUJA: Louis MICHEL

kaaspresident

7.   Jah! Aafrika suudab täita oma eesmärgid

Põhiarutelu

Eelmine Nigeeria president Olusegun Obasanjo andis täieliku ja elava ülevaate Aafrika riikide mitmekesisuse üldisest arenemisest viimase 50 aasta vältel. Ta rõhutas eeskätt olukorra muutumist viimasel aastakümnel, mil uued võimalused tekitasid rahu, demokraatia, hea valitsemistava, majandusliku edu ja inimväärikusega seoses uusi lootusi ja uusi soove. Ta rõhutas, et Aafrika vajab esmajärjekorras julget käsitust ja juhtimist, mis põhineb kohalike tugevuste ja nõrkuste analüüsil.

Sõnavõtjad: Nick Westcott (Euroopa välisteenistus), Michael Gahler, Christophe Apala Pen’Apala Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), Kashetu Kyenge, Musa Hussein Naib (Eritrea), Abadula Gemeda Dago (Etioopia), Netty Baldeh (Gambia), kaaspresident Louis Michel, João Ferreira, Joyce Laboso (Keenia), Laura Agea, James Munthali (Malawi), Jean-Luc Schaffhauser, Ahamada Soukouna (Mali), Joachim Zeller, Job Yustino Ndugai (Tansaania), Adjedoue Weidou (Tšaad), Kennedy K. Hamudulu (Sambia), Mayria Gabriel ja Sanghone Sall (Senegal).

Liikmed oli Aafrika tõusuga seotud soovide osas suuresti ühel nõul, kuid nad rõhutasid, et Aafrika Liidu tasandi uue käsitluse asemel tuleks rakendada tõhusamalt individuaalseid programme. Mõni liige toonitas, et korruptsiooni vastu võitlemine ja tõhus maksusüsteem on võla vähendamise lahendus. Liikmed arutasid ka selliseid küsimusi, nagu ränne, kultuuriline mitmekesisus vs. inimõigused, vaesuse kaotamine, fundamentalism ja arenguabi tingimuslikkus. Tõstatati ka avaliku ja erasektori partnerluse, majanduspartnerluslepingute ja töökohti loova kasvu küsimused.

Olusegun Obasanjo vastas liikmete küsimustele.

(Istung katkestati kell 18.00 ja see jätkus kell 18.05.)

8.   Väikeste arenevate saareriikide eriomased väljakutsed ja vajadused

Arutelu ilma resolutsioonita.

Sõnavõtjad: Andre Worrell (Barbados), Maurice Ponga, Norbert Neuser, kaaspresident Fitz A. Jackson, Mikael Phillips (Jamaica), Catherine Bearder, Bodil Ceballos, Eleni Theocharous, Len Ishmael (Dominica Ühendus) ja Peter Craig McQuaide (Euroopa Komisjon).

Liikmed tuletasid meelde, et 2014. aastal kui väikeste arenevate saareriikide rahvusvahelisel aastal tuleks tegutseda sihikindlalt, et tegeleda arvukate probleemidega, millega need riigid kokku puutuvad, ja eeskätt nende kaitsetusega selliste väliste löökide ees nagu looduskatastroofid, kliimamuutused või mere veetaseme tõus. 2015. aastale järgneva arengukava praegune arutelu andis võimaluse neid probleeme tõhusalt käsitleda. Väikeste arenevate saareriikide arengustrateegia kavandamisel tuleks võtta arvesse ka nende riikide väiksust, kaugust, eraldatust, arengutaset ning toidu- ja energiasõltuvust.

9.   Erasektori arengustrateegia, sh innovatsiooni valdkonnas, säästva arengu tagamiseks

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee

Kaasraportöörid: Arnaldo Andrade Ramos (Roheneemesaared) ja Bogdan Brunon Wenta

Raporti esitasid Arnaldo Andrade Ramos (Roheneemesaared) ja Bogdan Brunon Wenta.

Sõnavõtjad: Theodor Dumitru Stolojan, Linda McAvan, Joyce Laboso (Keenia), Pavel Telička, Ahamada Soukouna (Mali), Adjedoue Weidou (Tšaad), Ignazio Corrao, K. Hamudulu (Sambia), Francesc Gambús, Peter Craig McQuaide (Euroopa Komisjon).

Liikmed tunnistasid erasektori olulist rolli kaasavas ja säästvas arengus kui majanduskasvu, töökohtade loomise, kaupade tarnimise ja teenuste osutamise ning kaubanduse ja innovatsiooni põhitegurit. Nad rõhutasid ka probleeme, millega erasektor peab toime tulema, ning tunnistasid, et see nõuab soodsamat ettevõtluskeskkonda, kus juurdepääs rahastusele ja turgudele on lihtsam.

Arnaldo Andrade Ramos (Roheneemesaared) tegi arutelust kokkuvõtte.

(Istung lõppes kell 19.15.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

kaaspresidendid

Alhaj Muhammad MUMUNI ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

kaaspeasekretärid

---

| 13.5.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 160/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 160/9

---

ÜHELT POOLT AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIKIDE RÜHMA NING TEISELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE VAHEL SÕLMITUD PARTNERLUSLEPINGU ALUSEL MOODUSTATUD PARLAMENTAARNE ÜHISASSAMBLEE

KOLMAPÄEVA, 3. DETSEMBRI 2014. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(2015/C 160/03)

Sisukord

| 1. | Kiireloomuline küsimus nr 2: terrorismi levik Aafrikas | 9 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Rahvusliku leppimise küsimus konfliktijärgses ja kriisijärgses olukorras olevates riikides | 10 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Kolme alalise komitee esitatud raportites toodud resolutsiooni ettepanekute üle hääletamine | 10 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Kiireloomuliste resolutsiooni ettepanekute üle hääletamine | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Esmaspäeva, 1. detsembri 2014. aasta pärastlõunase istungi ning teisipäeva, 2. detsembri 2014. aasta hommikuse ja pärastlõunase istungi protokollide kinnitamine | 11 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Muud küsimused | 11 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Parlamentaarse ühisassamblee 29. istungjärgu toimumise kuupäev ja koht | 11 |
| --- | --- | --- |

7.

| I lisa | Parlamentaarse ühisassamblee liikmete tähestikuline nimekiri | 12 |
| --- | --- | --- |

I lisa

| II lisa | 1.–3. detsembril 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa) toimunud istungjärgul kohal olnute nimekiri | 17 |
| --- | --- | --- |

II lisa

| III lisa | Parlamendiväliste delegaatide akrediteerimine | 21 |
| --- | --- | --- |

III lisa

| IV lisa | Vastuvõetud tekstid | 22 |
| --- | --- | --- |

IV lisa

| — | Resolutsioon rahvusliku leppimise küsimuse kohta konfliktijärgses ja kriisijärgses olukorras olevates riikides (AKV-EL/101.715/14/lõplik) | 22 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Resolutsioon erasektori arengustrateegia kohta, sh innovatsiooni valdkonnas, säästva arengu tagamiseks (AKV-EL/101.700/14/lõplik) | 26 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Resolutsioon alatoitluse sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede kohta AKV riikides (AKV-EL/101.717/14/lõplik) | 32 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Resolutsioon Ebola viiruse puhangu kohta (AKV-EL 101.727/14/lõplik) | 37 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Resolutsioon terrorismi leviku kohta Aafrikas (AKV-EL/101.728/14/lõplik) | 42 |
| --- | --- | --- |

—

KOLMAPÄEVA, 3. DETSEMBRI 2014. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(Koosolek algas kell 9.05.)

EESISTUJA: Fitz A. JACKSON

kaaspresident

Eesistuja tuletas meelde, et Itaalia parlamendis toimuva olulise hääletuse tõttu ei olnud ametis oleval Itaalia presidendil võimalik istungjärgul osaleda ning seepärast tuleb jätta päevakorrast välja kõik ELi Nõukogu kohalolekut nõudvad küsimused.

1.   Kiireloomuline küsimus nr 2: terrorismi levik Aafrikas

Euroopa Strateegilise Luure- ja Julgeolekukeskuse direktor Claude Moniquet osutas kõige viimastele Aafrikas toimunud terrorirünnakutele ning rõhutas, et ligikaudu kümme organisatsiooni püüavad praegu suurendada Aafrikas oma mõju ja geograafilist ulatust ning neil on võimalik tugineda noorte puuduvatele võimalustele.

Sõnavõtjad: Michael Gahler, Abadula Gemeda Dago (Etioopia), Kashetu Kyenge, Netty Baldeh (Gambia), Ahamada Soukouna (Mali), kaaspresident Louis Michel, Mohamed El Moctar Zamel (Mauritaania), Mohamed Ben Oumar (Niger), Komi Selom Klassou (Togo), Ignazio Corrao, Adjedoue Weidou (Tšaad), Jeanne d’Arc Uwimanimpaye (Rwanda), Jean-Luc Schaffhauser, Joachim Zeller, Joyce Laboso (Keenia), Mariya Gabriel ja Musa Hussein Naib (Eritrea).

Liikmed rõhutasid, et terroristlikest võrgustikest tingitud aina suuremate ohtudega tegelemiseks on vaja nii algpõhjustega võitlemiseks võetavaid pikaajalisi meetmeid kui ka rahvusvaheliste jõupingutuste kiireloomulist tõhustamist. Nad rõhutasid sidemeid organiseeritud kuritegevusega ja Aafrika riikide suuremaid jõupingutusi terrorismiga võitlemisel, mis nõuab rahvusvahelise üldsuse poolset koordineerimist ja tuge, et käsitleda ülemaailmseks muutunud probleemi asjakohaselt.

Arutelust tegi kokkuvõtte Claude Moniquet. Lõppmärkused esitas Kristin de Peyron (Euroopa välisteenistus).

2.   Rahvusliku leppimise küsimus konfliktijärgses ja kriisijärgses olukorras olevates riikides

Poliitikakomitee

Kaasraportöörid: Komi Selom Klassou (Togo) ja Joachim Zeller

Raporti esitasid Komi Selom Klassou (Togo) ja Joachim Zeller

Sõnavõtjad: Boniface Yêhouétomè (Benin), Mariya Gabriel, Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Laurent Ngon-Baba (Kesk-Aafrika Vabariik), kaaspresident Louis Michel, Bodil Ceballos, Netty Baldeh (Gambia), Ignazio Corrao, Jean-Luc Schaffhauser, Michael Gahler, Ahamada Soukouna (Mali), Kashetu Kyenge, Davor Ivo Stier, Jeanne d’Arc Uwimanimpaye (Rwanda), Francesc Gambús, Adjedoue Weidou (Tšaad) ja Sangoné Sall (Senegal).

Liikmed rõhutasid, et konfliktijärgse leppimise ebaõnnestumine tooks kaasa korduva ja taaspuhkeva konflikti. Nad olid ühel nõul selles, et piisava tasakaalu saavutamine üleminekuperioodi õigusemõistmise ja leppimise, mälu ja ühiskondliku rahu vahel on kestva ja jätkusuutliku leppimise eeldus. Liikmed rõhutasid, et arvestada tuleb konkreetsete rahvuslike ja kohalike aspektidega ning et ei piisa sellest, kui leppimisega tegeletakse üksnes riigi tasandil, vaid et kohalikul tasandil tuleb kaasata kõik rühmad, eeskätt naised ja noored.

Arutelu lõpetasid kaasraportöörid.

(Koosolek katkestati kell 11.05 ja see jätkus kell 12.10.)

EESISTUJA: Louis MICHEL

kaaspresident

3.   Kolme alalise komitee esitatud raportites toodud resolutsiooni ettepanekute üle hääletamine

Kaaspresident tuletas meelde assamblees hääletamise korda.

| — | Rahvusliku leppimise küsimus konfliktijärgses ja kriisijärgses olukorras olevates riikides (AKV-EL/101.715/14/lõplik)
  Poliitikakomitee
  Raporti esitasid Komi Selom Klassou (Togo) ja Joachim Zeller
  Vastuvõetud muudatusettepanek: suuline muudatusettepanek 1
  Kehtetuks muutunud muudatusettepanek: 1 ja punkt 17
  Resolutsioon võeti muudetud kujul vastu 55 poolthääle ja 1 vastuhäälega. |
| --- | --- |

—

Rahvusliku leppimise küsimus konfliktijärgses ja kriisijärgses olukorras olevates riikides (AKV-EL/101.715/14/lõplik)

Poliitikakomitee

Raporti esitasid Komi Selom Klassou (Togo) ja Joachim Zeller

Vastuvõetud muudatusettepanek: suuline muudatusettepanek 1

Kehtetuks muutunud muudatusettepanek: 1 ja punkt 17

Resolutsioon võeti muudetud kujul vastu 55 poolthääle ja 1 vastuhäälega.

| — | Erasektori arengustrateegia, sh innovatsiooni valdkonnas, säästva arengu tagamiseks (AKV-EL/101.700/14/lõplik)
  Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee
  Raporti esitasid Arnaldo Andrade Ramos (Cabo Verde) ja Bogdan Brunon Wenta
  Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1 ja suuline muudatusettepanek 1
  Kehtetuks muutunud muudatusettepanek: 2
  Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Erasektori arengustrateegia, sh innovatsiooni valdkonnas, säästva arengu tagamiseks (AKV-EL/101.700/14/lõplik)

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee

Raporti esitasid Arnaldo Andrade Ramos (Cabo Verde) ja Bogdan Brunon Wenta

Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1 ja suuline muudatusettepanek 1

Kehtetuks muutunud muudatusettepanek: 2

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

| — | Alatoitumuse sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed AKV riikides (AKV-EL/101.717/14/lõplik)
  Sotsiaal- ja keskkonnakomitee
  Raporti esitasid Alban Bagbin (Ghana) ja Nobert Neuser.
  Tagasilükatud muudatusettepanek: 1
  Fraktsioon PPE nõudis punktide 32 ja 33 ning põhjenduse Aa puhul hääletamist erinevates kodades ning need lükati tagasi. Fraktsioonid S&D ja ALDE taotlesid põhjenduse N üle osade kaupa hääletamist ja kõik osad võeti vastu.
  Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Alatoitumuse sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed AKV riikides (AKV-EL/101.717/14/lõplik)

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

Raporti esitasid Alban Bagbin (Ghana) ja Nobert Neuser.

Tagasilükatud muudatusettepanek: 1

Fraktsioon PPE nõudis punktide 32 ja 33 ning põhjenduse Aa puhul hääletamist erinevates kodades ning need lükati tagasi. Fraktsioonid S&D ja ALDE taotlesid põhjenduse N üle osade kaupa hääletamist ja kõik osad võeti vastu.

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

4.   Kiireloomuliste resolutsiooni ettepanekute üle hääletamine

| — | Ebola viiruse puhang (AKV-EL/101.727/14//lõplik)
  Vastuvõetud muudatusettepanek: 1
  Tagasilükatud muudatusettepanek: 3
  Tagasivõetud muudatusettepanek: 2
  Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu. |
| --- | --- |

—

Ebola viiruse puhang (AKV-EL/101.727/14//lõplik)

Vastuvõetud muudatusettepanek: 1

Tagasilükatud muudatusettepanek: 3

Tagasivõetud muudatusettepanek: 2

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

| — | Terrorismi levik Aafrikas (AKV-EL/101.728/14/lõplik)
  Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1, 2, 3
  Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu, üks osaleja jäi erapooletuks. |
| --- | --- |

—

Terrorismi levik Aafrikas (AKV-EL/101.728/14/lõplik)

Vastuvõetud muudatusettepanekud: 1, 2, 3

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu, üks osaleja jäi erapooletuks.

5.   Esmaspäeva, 1. detsembri 2014. aasta pärastlõunase istungi ning teisipäeva, 2. detsembri 2014. aasta hommikuse ja pärastlõunase istungi protokollide kinnitamine

Protokollid kinnitati.

6.   Muud küsimused

Catherine Bearder ja kaaspresident Louis Michel teatasid assambleele, et Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas asuvast rahvuspargist tehtud film „Virunga” oli hiljuti nimetatud Oscari auhinna kandidaadiks parima dokumentaalfilmi kategoorias.

7.   Parlamentaarse ühisassamblee 29. istungjärgu toimumise kuupäev ja koht

Järgmine kohtumine toimub 15.–17. juunil 2015 Port Vilas (Vanuatu).

(Istung lõppes kell 12.30)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

kaaspresidendid

Alhaj Muhammad MUMUNI ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

kaaspeasekretärid

---

I LISA

PARLAMENTAARSE ÜHISASSAMBLEE LIIKMETE TÄHESTIKULINE NIMEKIRI

| AKV riikide esindajad | Euroopa Parlamendi esindajad |
| --- | --- |
| JACKSON (JAMAICA), kaaspresident | MICHEL, kaaspresident |
| | |
| ANGOLA | ADINOLFI |
| ANTIGUA JA BARBUDA | AGEA |
| BAHAMA | ALIOT |
| BARBADOS (asepresident) | ARENA |
| BELIZE | BAY |
| BENIN | BEARDER |
| BOTSWANA | BUONANNO |
| BURKINA FASO | CAMPBELL BANNERMAN |
| BURUNDI | CASA |
| KAMERUN | CEBALLOS |
| CABO VERDE | CHRISTENSEN |
| KESK-AAFRIKA VABARIIK | CORRAO |
| TŠAAD (asepresident) | DANCE |
| KOMOORID | DELAHAYE |
| KONGO (Demokraatlik Vabariik) (asepresident) | DE SARNEZ |
| KONGO (Vabariik) | DUDA (asepresident) |
| COOKI SAARED | DUNCAN |
| CÔTE D’IVOIRE | ENGSTRÖM |
| DJIBOUTI | ESTARÀS FERRAGUT |
| DOMINICA | FERRARA |
| DOMINIKAANI VABARIIK | FERREIRA (asepresident) |
| EKVATORIAAL-GUINEA (1) | FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ |
| ERITREA | FLORENZ |
| ETIOOPIA (asepresident) | GABRIEL |
| FIDŽI | GÁL |
| GABON | GARDIAZABAL RUBIAL |
| GAMBIA | GEBHARDT |
| GHANA | GERICKE |
| GRENADA | GERINGER DE OEDENBERG |
| GUINEA | GIRAUTA VIDAL |
| GUINEA-BISSAU | GIUFFRIDA |
| GUYANA | GOERENS |
| HAITI | GRIESBECK |
| JAMAICA | GUERRERO SALOM |
| KIRIBATI | HANNAN (asepresident) |
| LESOTHO | HERRANZ GARCÍA |
| LIBEERIA | HETMAN |
| MADAGASKAR | HEUBUCH |
| MALAWI (asepresident) | ITURGAIZ |
| MALI | KARSKI |
| MARSHALLI SAARED (Vabariik) | KYENGE (asepresident) |
| MAURITAANIA | LÓPEZ AGUILAR (asepresident) |
| MAURITIUS | LÖSING |
| MIKRONEESIA (Liiduriigid) | MCAVAN |
| MOSAMBIIK (asepresident) | MANSCOUR (asepresident) |
| NAMIIBIA | MARUSIK |
| NAURU | MIZZI |
| NIGER | MUSELIER (asepresident) |
| NIGEERIA (asepresident) | MUSSOLINI |
| NIUE (asepresident) | NART (asepresident) |
| PALAU | NEGRESCU |
| PAAPUA UUS-GUINEA | NEUSER |
| RWANDA | NOICHL |
| SAINT KITTS JA NEVIS | OMARJEE |
| SAINT LUCIA | PAPADIMOULIS |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINID | PEDICINI (asepresident) |
| SAMOA | PHILIPPOT |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | POGLIESE |
| SENEGAL (asepresident) | RIVASI (asepresident) |
| SEIŠELLID | ROLIN |
| SIERRA LEONE | ROSATI |
| SAALOMONI SAARED | RUAS (asepresident) |
| SOMAALIA | SALVINI |
| LÕUNA-AAFRIKA | SARGENTINI |
| SUDAAN (asepresident) (1) | SCHREIJER-PIERIK |
| SURINAME (asepresident) | SENRA RODRÍGUEZ |
| SVAASIMAA | STOLOJAN |
| TANSAANIA | THOMAS |
| IDA-TIMOR | VAIDERE |
| TOGO | WENTA |
| TONGA (asepresident) | WERNER |
| TRINIDAD JA TOBAGO | WIELAND |
| TUVALU | WIŚNIEWSKA (asepresident) |
| UGANDA | ZÁBORSKÁ |
| VANUATU | ZELLER |
| SAMBIA | ZORRINHO |
| ZIMBABWE | ZWIEFKA |

AKV riikide esindajad

Euroopa Parlamendi esindajad

JACKSON (JAMAICA), kaaspresident

MICHEL, kaaspresident

ANGOLA

ADINOLFI

ANTIGUA JA BARBUDA

AGEA

BAHAMA

ALIOT

BARBADOS (asepresident)

ARENA

BELIZE

BAY

BENIN

BEARDER

BOTSWANA

BUONANNO

BURKINA FASO

CAMPBELL BANNERMAN

BURUNDI

CASA

KAMERUN

CEBALLOS

CABO VERDE

CHRISTENSEN

KESK-AAFRIKA VABARIIK

CORRAO

TŠAAD (asepresident)

DANCE

KOMOORID

DELAHAYE

KONGO (Demokraatlik Vabariik) (asepresident)

DE SARNEZ

KONGO (Vabariik)

DUDA (asepresident)

COOKI SAARED

DUNCAN

CÔTE D’IVOIRE

ENGSTRÖM

DJIBOUTI

ESTARÀS FERRAGUT

DOMINICA

FERRARA

DOMINIKAANI VABARIIK

FERREIRA (asepresident)

EKVATORIAAL-GUINEA (1)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

ERITREA

FLORENZ

ETIOOPIA (asepresident)

GABRIEL

FIDŽI

GÁL

GABON

GARDIAZABAL RUBIAL

GAMBIA

GEBHARDT

GHANA

GERICKE

GRENADA

GERINGER DE OEDENBERG

GUINEA

GIRAUTA VIDAL

GUINEA-BISSAU

GIUFFRIDA

GUYANA

GOERENS

HAITI

GRIESBECK

JAMAICA

GUERRERO SALOM

KIRIBATI

HANNAN (asepresident)

LESOTHO

HERRANZ GARCÍA

LIBEERIA

HETMAN

MADAGASKAR

HEUBUCH

MALAWI (asepresident)

ITURGAIZ

MALI

KARSKI

MARSHALLI SAARED (Vabariik)

KYENGE (asepresident)

MAURITAANIA

LÓPEZ AGUILAR (asepresident)

MAURITIUS

LÖSING

MIKRONEESIA (Liiduriigid)

MCAVAN

MOSAMBIIK (asepresident)

MANSCOUR (asepresident)

NAMIIBIA

MARUSIK

NAURU

MIZZI

NIGER

MUSELIER (asepresident)

NIGEERIA (asepresident)

MUSSOLINI

NIUE (asepresident)

NART (asepresident)

PALAU

NEGRESCU

PAAPUA UUS-GUINEA

NEUSER

RWANDA

NOICHL

SAINT KITTS JA NEVIS

OMARJEE

SAINT LUCIA

PAPADIMOULIS

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

PEDICINI (asepresident)

SAMOA

PHILIPPOT

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

POGLIESE

SENEGAL (asepresident)

RIVASI (asepresident)

SEIŠELLID

ROLIN

SIERRA LEONE

ROSATI

SAALOMONI SAARED

RUAS (asepresident)

SOMAALIA

SALVINI

LÕUNA-AAFRIKA

SARGENTINI

SUDAAN (asepresident) (1)

SCHREIJER-PIERIK

SURINAME (asepresident)

SENRA RODRÍGUEZ

SVAASIMAA

STOLOJAN

TANSAANIA

THOMAS

IDA-TIMOR

VAIDERE

TOGO

WENTA

TONGA (asepresident)

WERNER

TRINIDAD JA TOBAGO

WIELAND

TUVALU

WIŚNIEWSKA (asepresident)

UGANDA

ZÁBORSKÁ

VANUATU

ZELLER

SAMBIA

ZORRINHO

ZIMBABWE

ZWIEFKA

POLIITIKAKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| HLONGWANE (ZIMBABWE), kaasesimees
  BURKINA FASO, aseesimees
  WAIS (DJIBOUTI), aseesimees | GOERENS, kaasesimees
  ZELLER, aseesimees
  GUERRERO SALOM, aseesimees |
| | |
| ANTIGUA JA BARBUDA
  YEHOUETOME (BENIN)
  GBERI (KAMERUN)
  N’GON-BABA (KESK-AAFRIKA VABARIIK)
  DJABIR (KOMOORID)
  KONGO VABARIIK
  DACOURY-TABLEY (CÔTE D’IVOIRE)
  FIDŽI
  SEERAJ (GUYANA)
  PRIVERT (HAITI)
  PHILLIPS (JAMAICA)
  LABOSO (KEENIA)
  LIBEERIA
  MUNTHALI (MALAWI)
  SOUKOUNA (MALI)
  MARSHALLI SAARED
  SITHOLE (MOSAMBIIK)
  NAURU
  SAINT VINCENT JA GRENADIINID
  NDUGAI (TANSAANIA)
  SANTOS (IDA-TIMOR)
  KLASSOU (TOGO)
  TAUSI (TUVALU) | ADINOLFI
  CASA
  CEBALLOS
  CORRAO
  DANCE
  DUDA
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  GEBHARDT
  KARSKI
  KYENGE
  LEWER
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RUAS
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

HLONGWANE (ZIMBABWE), kaasesimees

BURKINA FASO, aseesimees

WAIS (DJIBOUTI), aseesimees

GOERENS, kaasesimees

ZELLER, aseesimees

GUERRERO SALOM, aseesimees

ANTIGUA JA BARBUDA

YEHOUETOME (BENIN)

GBERI (KAMERUN)

N’GON-BABA (KESK-AAFRIKA VABARIIK)

DJABIR (KOMOORID)

KONGO VABARIIK

DACOURY-TABLEY (CÔTE D’IVOIRE)

FIDŽI

SEERAJ (GUYANA)

PRIVERT (HAITI)

PHILLIPS (JAMAICA)

LABOSO (KEENIA)

LIBEERIA

MUNTHALI (MALAWI)

SOUKOUNA (MALI)

MARSHALLI SAARED

SITHOLE (MOSAMBIIK)

NAURU

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

NDUGAI (TANSAANIA)

SANTOS (IDA-TIMOR)

KLASSOU (TOGO)

TAUSI (TUVALU)

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

MAJANDUSARENGU-, FINANTS- JA KAUBANDUSKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| TRINIDAD JA TOBAGO, kaasesimees
  KING-ROUSSEAU (TRINIDAD JA TOBAGO), aseesimees
  TONGA, aseesimees | FERRARA, kaasesimees
  ESTARAS FERRAGUT, aseesimees
  MANSCOUR, aseesimees |
| | |
| WORRELL (BARBADOS)
  BOTSWANA
  KARERWA (BURUNDI)
  CABO VERDE
  WA BASHARA (Kongo Demokraatlik Vabariik)
  EKVATORIAAL-GUINEA (2)

  DAGO (ETIOOPIA)
  SYLLA (GUINEA)
  MANI (GUINEA-BISSAU)
  KIRIBATI
  RAZAFIMBELO (MADAGASKAR)
  NAMIIBIA
  NIGEERIA
  NIUE
  SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE
  SALL (SENEGAL)
  SAALOMONI SAARED
  ST. SAINT KITTS JA NEVIS
  ST. LUCIA
  MAGID (SUDAAN) (2)

  PANKA (SURINAME)
  DLAMINI (SVAASIMAA)
  OULANYAH (UGANDA)
  HAMUDULU (SAMBIA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GIRAUTA VIDAL
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

TRINIDAD JA TOBAGO, kaasesimees

KING-ROUSSEAU (TRINIDAD JA TOBAGO), aseesimees

TONGA, aseesimees

FERRARA, kaasesimees

ESTARAS FERRAGUT, aseesimees

MANSCOUR, aseesimees

WORRELL (BARBADOS)

BOTSWANA

KARERWA (BURUNDI)

CABO VERDE

WA BASHARA (Kongo Demokraatlik Vabariik)

EKVATORIAAL-GUINEA (2)

DAGO (ETIOOPIA)

SYLLA (GUINEA)

MANI (GUINEA-BISSAU)

KIRIBATI

RAZAFIMBELO (MADAGASKAR)

NAMIIBIA

NIGEERIA

NIUE

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

SALL (SENEGAL)

SAALOMONI SAARED

ST. SAINT KITTS JA NEVIS

ST. LUCIA

MAGID (SUDAAN) (2)

PANKA (SURINAME)

DLAMINI (SVAASIMAA)

OULANYAH (UGANDA)

HAMUDULU (SAMBIA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GIRAUTA VIDAL

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

SOTSIAAL- JA KESKKONNAKOMITEE

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| GABON, kaasesimees
  BALDEH (GAMBIA), aseesimees
  DOMINIKAANI VABARIIK, aseesimees | RIVASI, kaasesimees
  AGEA, aseesimees
  MUSSOLINI, aseesimees |
| | |
| PEREIRA (ANGOLA)
  BAHAMA
  PEYREFITTE (BELIZE)
  ADJEDOUE (TŠAAD)
  COOKI SAARED
  DOMINICA
  NAIB (ERITREA)
  ASAMOAH (GHANA)
  GARRAWAY (GRENADA)
  SOFONIA (LESOTHO)
  ZAMEL (MAURITAANIA)
  MAURITIUS
  MIKRONEESIA (LIIDURIIGID)
  OUMAR (NIGER)
  KAWAI (PALAU)
  PAAPUA UUS-GUINEA
  UWMANIPAYE (RWANDA)
  HUNT (SAMOA)
  POOLE (SEIŠELLID)
  LEWALLY (SIERRA LEONE)
  SOMAALIA
  DUNJWA (LÕUNA-AAFRIKA)
  LENGKON (VANUATU) | ALIOT
  BEARDER
  BUONANNO
  CHRISTENSEN
  FERREIRA
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  ITURGAIZ
  MARUSIK
  McAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

GABON, kaasesimees

BALDEH (GAMBIA), aseesimees

DOMINIKAANI VABARIIK, aseesimees

RIVASI, kaasesimees

AGEA, aseesimees

MUSSOLINI, aseesimees

PEREIRA (ANGOLA)

BAHAMA

PEYREFITTE (BELIZE)

ADJEDOUE (TŠAAD)

COOKI SAARED

DOMINICA

NAIB (ERITREA)

ASAMOAH (GHANA)

GARRAWAY (GRENADA)

SOFONIA (LESOTHO)

ZAMEL (MAURITAANIA)

MAURITIUS

MIKRONEESIA (LIIDURIIGID)

OUMAR (NIGER)

KAWAI (PALAU)

PAAPUA UUS-GUINEA

UWMANIPAYE (RWANDA)

HUNT (SAMOA)

POOLE (SEIŠELLID)

LEWALLY (SIERRA LEONE)

SOMAALIA

DUNJWA (LÕUNA-AAFRIKA)

LENGKON (VANUATU)

ALIOT

BEARDER

BUONANNO

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

ITURGAIZ

MARUSIK

McAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(1)  Vaatlejana

(2)  Vaatlejana

---

II LISA

1.–3. DETSEMBRIL 2014 STRASBOURGIS (PRANTSUSMAA) TOIMUNUD ISTUNGJÄRGUL KOHAL OLNUTE NIMEKIRI

| JACKSON (Jamaica), kaaspresident | MICHEL, kaaspresident |
| --- | --- |
| | |
| PEREIRA (Angola)
  WORREL (Barbados) (kaaspresident)
  YEHOUETOME (Benin)
  KARERWA (Burundi)
  GBERI (Kamerun)
  ANDRADE RAMOS (Cabo Verde)
  DJABIR (Komoorid)
  NGON-BABA (Kesk-Aafrika Vabariik)
  WEIDOU (TŠAAD) (kaaspresident)
  MWANDO NSIMBA (Kongo Demokraatlik Vabariik) (kaaspresident)
  NDOU ANE (Kongo Vabariik)
  DACOURY-TABLEY (Côte d’Ivoire)
  WAIS (Djibouti)
  JIMENEZ (Dominikaani Vabariik)
  NAIB (Eritrea)
  DAGO (Etioopia) (asepresident)
  ASANGONO (Ekvatoriaal-Guinea) (2)

  MILEBOU (Gabon)
  BALDEH (GAMBIA)
  ASAMOAH (Ghana)
  GARRAWAY (Grenada)
  SYLLA (Guinea)
  MANE (Guinea-Bissau)
  SEERAJ (Guyana)
  PRIVERT (Haiti)
  PHILLIPS (Jamaica)
  LABOSO (Keenia)
  SOFONIA (Lesotho)
  MUNTHALE (Libeeria)
  RAZAFINDRAVELO (Madagaskar)
  MUNTHALI (Malawi)
  SOUKOUNA (Mali)
  ZAMEL (Mauritaania)
  SITHOLE (Mosambiik)
  NAHOLO (Namiibia)
  OUMAR (Niger)
  ATOSE (Nigeeria)
  KANAI (Palau)
  KOMUN (Paapua Uus-Guinea)
  UWMANIPAYE (Rwanda)
  LONG (Saint Lucia)
  HUNT (Samoa)
  SALL (Senegal) (asepresident)
  POOLE (Seišellid)
  BUNDU (Sierra Leone)
  DUNJWA (Lõuna-Aafrika)
  AMIR (Sudaan) (2)

  PANKA (Suriname) (asepresident)
  DLAMINI (Svaasimaa)
  NDUGAI (Tansaania)
  SANTOS (Ida-Timor) (1)

  KLASSOU (Togo)
  KING-ROUSSEAU (Trinidad ja Tobago) (1)

  TAUSI (Tuvalu)
  OULANYAH (Uganda)
  LENGKON (Vanuatu)
  HAMUDULU (Sambia)
  RUKOBO (Zimbabwe) | AGEA
  BEARDER
  CEBALLOS
  CORRAO
  FERREIRA (3)
   (4)

  GABRIEL
  GAHLER (GAL, K. asemel)
  GAMBUS (HERRANZ GARCIA, E. asemel)
  GERICKE
  GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

  GUERRERO SALOM (3)
   (4)

  HEUBUCH (3)
   (4)

  KYENGE (3)
   (5)

  LÓPEZ AGUILAR (3)
   (4)

  MARTIN (MANSCOUR L. J. asemel) (3)
   (4)

  McAVAN
  NART (3)

  NEUSER
  PEDICINI
  PONGA (DELAHAYE, A. asemel)
  RIVASI (3)

  SCHAFFHAUSER (ALIOT, L. asemel)
  SENRA RODRÍGUEZ (3)
   (4)

  SILVA PEREIRA (THOMAS, I. asemel) (3)
   (4)

  STIER (CASA, D. asemel)
  STOLOJAN
  TELICKA (DE SARNEZ, M. asemel) (3)
   (4)

  THEOCHAROUS (MUSSOLINI, A. asemel)
  WENTA (3)
   (5)

  WIELAND (3)

  ZELLER
  ZORRINHO (3)
   (4) |

JACKSON (Jamaica), kaaspresident

MICHEL, kaaspresident

PEREIRA (Angola)

WORREL (Barbados) (kaaspresident)

YEHOUETOME (Benin)

KARERWA (Burundi)

GBERI (Kamerun)

ANDRADE RAMOS (Cabo Verde)

DJABIR (Komoorid)

NGON-BABA (Kesk-Aafrika Vabariik)

WEIDOU (TŠAAD) (kaaspresident)

MWANDO NSIMBA (Kongo Demokraatlik Vabariik) (kaaspresident)

NDOU ANE (Kongo Vabariik)

DACOURY-TABLEY (Côte d’Ivoire)

WAIS (Djibouti)

JIMENEZ (Dominikaani Vabariik)

NAIB (Eritrea)

DAGO (Etioopia) (asepresident)

ASANGONO (Ekvatoriaal-Guinea) (2)

MILEBOU (Gabon)

BALDEH (GAMBIA)

ASAMOAH (Ghana)

GARRAWAY (Grenada)

SYLLA (Guinea)

MANE (Guinea-Bissau)

SEERAJ (Guyana)

PRIVERT (Haiti)

PHILLIPS (Jamaica)

LABOSO (Keenia)

SOFONIA (Lesotho)

MUNTHALE (Libeeria)

RAZAFINDRAVELO (Madagaskar)

MUNTHALI (Malawi)

SOUKOUNA (Mali)

ZAMEL (Mauritaania)

SITHOLE (Mosambiik)

NAHOLO (Namiibia)

OUMAR (Niger)

ATOSE (Nigeeria)

KANAI (Palau)

KOMUN (Paapua Uus-Guinea)

UWMANIPAYE (Rwanda)

LONG (Saint Lucia)

HUNT (Samoa)

SALL (Senegal) (asepresident)

POOLE (Seišellid)

BUNDU (Sierra Leone)

DUNJWA (Lõuna-Aafrika)

AMIR (Sudaan) (2)

PANKA (Suriname) (asepresident)

DLAMINI (Svaasimaa)

NDUGAI (Tansaania)

SANTOS (Ida-Timor) (1)

KLASSOU (Togo)

KING-ROUSSEAU (Trinidad ja Tobago) (1)

TAUSI (Tuvalu)

OULANYAH (Uganda)

LENGKON (Vanuatu)

HAMUDULU (Sambia)

RUKOBO (Zimbabwe)

AGEA

BEARDER

CEBALLOS

CORRAO

FERREIRA (3)
   (4)

GABRIEL

GAHLER (GAL, K. asemel)

GAMBUS (HERRANZ GARCIA, E. asemel)

GERICKE

GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

GUERRERO SALOM (3)
   (4)

HEUBUCH (3)
   (4)

KYENGE (3)
   (5)

LÓPEZ AGUILAR (3)
   (4)

MARTIN (MANSCOUR L. J. asemel) (3)
   (4)

McAVAN

NART (3)

NEUSER

PEDICINI

PONGA (DELAHAYE, A. asemel)

RIVASI (3)

SCHAFFHAUSER (ALIOT, L. asemel)

SENRA RODRÍGUEZ (3)
   (4)

SILVA PEREIRA (THOMAS, I. asemel) (3)
   (4)

STIER (CASA, D. asemel)

STOLOJAN

TELICKA (DE SARNEZ, M. asemel) (3)
   (4)

THEOCHAROUS (MUSSOLINI, A. asemel)

WENTA (3)
   (5)

WIELAND (3)

ZELLER

ZORRINHO (3)
   (4)

Kohal viibisid ka

ANGOLA

TEIXEIRA

PEDRO

JAIME

PEDRO

ANDRÉ

SALAKIAKU

BARBADOS

BRATHWAITE

BENIN

DAYORI

HOUNGNIGBO

AGNIDOZAN

BOTSWANA

MATAMBO

BURUNDI

MWIDOGO

HABONIMANA

NIYUBAHWE

NDAYIRORERE

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

NGOUNGOURE SAMBA

KESK-AAFRIKA VABARIIK

NHON-BABA

NOUGANGA

TŠAAD

ADJI

MOG-NANGAR

GUELPINA

KONGO VABARIIK

TSATY MABIALA

INGANI

MVOUAMA

BANDOUBOULA

MADZOU

DOUMA

MENGA

KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK

BASIALA MAKA

MOLEKO MOLIWA

MUKALAY

LUKUKA

MABAYA

CÔTE D’IVOIRE

S. TOURE

DJIBOUTI

GOUMANEH

EKVATORIAAL-GUINEA

NGUEMA MANANA

NCHAMA ELA MENGUE

ENGOGA MBO NCHAMA

GABON

MANGOUALA

NDONG NZONG

RISSONGA

NZEH ELLANG

GAMBIA

SILLAH

NJIE

CAMARA

GHANA

ALIFO

NSIAH

GUINEA

SYLLA

DIALLO

SOUMAH

GUINEA-BISSAU

MANE

DIAS

JAMAICA

PHILLIPS

KEENIA

KEMBI GITURA

OCHIENG

SIALAI

MBAYA

NDINDIRI

CHEBET

KARWITHA

MADAGASKAR

VANOVASON

LEVAO

RAHARINIRINA

LIAHOSOA

RAZAFINDRATASY

MALAWI

KAPHAMTENGO YONA

LIPANDE

CHITEYEYE

MAKANDE

PATEL

MALI

CISSE

M. DIALLO

MAURITAANIA

EL MOKHTAR

SAMBA

WANATY MARRAKCHY

MOKHTAR

MINT HAMA OULD GHRIB

MOSAMBIIK

NEMBA UAIENE

DAVA

MATE

NIGER

TIEMOKO

CHEGOU

FOUKORI

TONDY

MAINA

ILLO

MCAZALICA

NIGEERIA

ALHASSAN

AKPAN

TILLEY-GYADO

SENEGAL

SECK

LO

TALL

SIERRA LEONE

KUYEMBEH

LEWALLY

SORIE

KOROMA

LÕUNA-AAFRIKA

STEENHUISEN

L.M. NZIMANDE

L. NZIMANDE

ROTHKEGEL

MADLALA

PAULSEN

SURINAME

NELSON

VISHNUDATT

TANSAANIA

MWANJELWA

YAKUBU

MAKWAI

TOGO

AZILAN

TRINIDAD JA TOBAGO

JOSEPH

EDWARDS

UGANDA

AKOL OKULLU

BAKO

TANNA

KIBIRIGE

KAWEESA

KAGORO

SAMBIA

KABWE

MUBANGA

MUMBA

NGULUBE

AKV NÕUKOGU

MOHAMED DIARÉ, Guinea Vabariigi majandus- ja rahandusminister, AKV nõukogu eesistuja

ELi NÕUKOGU

EUROOPA KOMISJON

NEVEN MIMICA, Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu volinik

EUROOPA VÄLISTEENISTUS

DE PEYRON, üleaafrikaliste küsimuste osakonna juhataja

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

VERBOVEN

AAFRIKA LIIT

IGUEH

AKV SEKRETARIAAT

MUMUNI, kaaspeasekretär

ELi SEKRETARIAAT

AGUIRIANO NALDA, kaaspeasekretär

---

(1)  Riigi esindaja ei ole parlamendiliige

(2)  Vaatlejana

(3)  Kohal 1. detsembril 2014

(4)  Kohal 2. detsembril 2014

(5)  Kohal 3. detsembril 2014

---

III LISA

PARLAMENDIVÄLISTE DELEGAATIDE AKREDITEERIMINE

Ida-Timor

Nelson SANTOS

Suursaadik

Ida-Timori saatkond

Trinidad ja Tobago

Margaret Allison KING-ROUSSEAU

Suursaadik

Trinidadi ja Tobago saatkond

---

IV LISA

VASTUVÕETUD TEKSTID

RESOLUTSIOON (1)

rahvusliku leppimisega seotud probleemide kohta konfliktijärgses ja kriisijärgses olukorras olevates riikides

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | kes kohtus 1.–3. detsembril 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

kes kohtus 1.–3. detsembril 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 2 ning artikli 21 lõiked 1 ja 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 2 ning artikli 21 lõiked 1 ja 2,

| — | võttes arvesse AKV riikide ja ELi vahel sõlmitud Cotonou partnerluslepingut, eriti selle artiklit 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV riikide ja ELi vahel sõlmitud Cotonou partnerluslepingut, eriti selle artiklit 11,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni resolutsiooni nr 235 üleminekuaegse õiguse kohta Aafrikas, mis võeti vastu komisjoni 9.–22. aprillil 2013 Banjulis (Gambia) toimunud 53. korralisel istungil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni resolutsiooni nr 235 üleminekuaegse õiguse kohta Aafrikas, mis võeti vastu komisjoni 9.–22. aprillil 2013 Banjulis (Gambia) toimunud 53. korralisel istungil,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni naiste olukorra kohta relvastatud konfliktides ja nende rolli kohta konfliktijärgsete riikide ülesehitus- ja demokratiseerimisprotsessis (2005/2215(INI)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 1. juuni 2006. aasta resolutsiooni naiste olukorra kohta relvastatud konfliktides ja nende rolli kohta konfliktijärgsete riikide ülesehitus- ja demokratiseerimisprotsessis (2005/2215(INI)),

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, inimõiguste ülddeklaratsiooni, rahvusvahelisi inimõiguste pakte, 12. augusti 1949. aasta Genfi konventsiooni ja selle 8. juuni 1977. aasta lisaprotokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, inimõiguste ülddeklaratsiooni, rahvusvahelisi inimõiguste pakte, 12. augusti 1949. aasta Genfi konventsiooni ja selle 8. juuni 1977. aasta lisaprotokolle,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri aruannet õigusriigi ja üleminekuaegse õiguse kohta konfliktiühiskondades ja konfliktijärgsetes ühiskondades (S/2004/616), sealhulgas selles sisalduvaid asjakohaseid soovitusi, võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretäri aruandeid „Jõudude ühendamine ja ÜRO toetuse suurendamine õigusriigile” (A/61/636-S/2006/980) ja „ÜRO vahendus- ja toetustegevuse suurendamine” (S/2009/189), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri aruannet õigusriigi ja üleminekuaegse õiguse kohta konfliktiühiskondades ja konfliktijärgsetes ühiskondades (S/2004/616), sealhulgas selles sisalduvaid asjakohaseid soovitusi, võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretäri aruandeid „Jõudude ühendamine ja ÜRO toetuse suurendamine õigusriigile” (A/61/636-S/2006/980) ja „ÜRO vahendus- ja toetustegevuse suurendamine” (S/2009/189),

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste komitee resolutsioone inimõiguste ja üleminekuaja õiguse kohta (2005/70, 20. aprill 2005), karistamatuse kohta (2005/81, 21. aprill 2005) ja õiguse kohta tõele (2005/66, 20. aprill 2005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste komitee resolutsioone inimõiguste ja üleminekuaja õiguse kohta (2005/70, 20. aprill 2005), karistamatuse kohta (2005/81, 21. aprill 2005) ja õiguse kohta tõele (2005/66, 20. aprill 2005),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 16. detsembri 2005. aasta resolutsiooni nr 60/147 aluspõhimõtete ja suuniste kohta seoses õigusega õiguskaitsevahenditele ja rahvusvaheliste inimõigustega seotud õiguste jõhkra rikkumise ning rahvusvahelise humanitaarabiõiguse tõsiste rikkumiste ohvritele valuraha maksmise kohta, ning võttes arvesse Inimõiguste Nõukogu 24. septembri 2008. aasta resolutsioone nr 9/10 ja 9/11 inimõiguste ja üleminekuaja õiguse ning õiguse kohta tõele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 16. detsembri 2005. aasta resolutsiooni nr 60/147 aluspõhimõtete ja suuniste kohta seoses õigusega õiguskaitsevahenditele ja rahvusvaheliste inimõigustega seotud õiguste jõhkra rikkumise ning rahvusvahelise humanitaarabiõiguse tõsiste rikkumiste ohvritele valuraha maksmise kohta, ning võttes arvesse Inimõiguste Nõukogu 24. septembri 2008. aasta resolutsioone nr 9/10 ja 9/11 inimõiguste ja üleminekuaja õiguse ning õiguse kohta tõele,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee Inimõiguste Nõukogu 12. oktoobri 2009. aasta resolutsiooni nr 12/12 õiguse kohta tõele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee Inimõiguste Nõukogu 12. oktoobri 2009. aasta resolutsiooni nr 12/12 õiguse kohta tõele,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu eesistuja 16. aprilli 2010. aasta avaldust konfliktijärgse rahu tagamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu eesistuja 16. aprilli 2010. aasta avaldust konfliktijärgse rahu tagamise kohta,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu eesistuja 29. juuni 2010. aasta avaldust õigusriigi edendamise ja tugevdamise kohta rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tagamisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu eesistuja 29. juuni 2010. aasta avaldust õigusriigi edendamise ja tugevdamise kohta rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tagamisel,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni nr 1325 naiste ning rahu ja julgeoleku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni nr 1325 naiste ning rahu ja julgeoleku kohta,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 18. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni nr 2122, mille eesmärk on tugevdada naiste rolli konfliktiennetuse kõigis etappides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 18. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni nr 2122, mille eesmärk on tugevdada naiste rolli konfliktiennetuse kõigis etappides,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 28. aprilli 2014. aasta resolutsiooni nr 2151 rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tagamise kohta: „Julgeolekusektori reform ning väljakutsed ja võimalused”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 28. aprilli 2014. aasta resolutsiooni nr 2151 rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tagamise kohta: „Julgeolekusektori reform ning väljakutsed ja võimalused”,

| — | võttes arvesse UNESCO 1954. aastal Haagis vastu võetud konventsiooni kultuuriväärtuste kaitse kohta relvakonflikti korral, selle 1954. aasta esimest protokolli ja 26. märtsi 1999. aasta teist protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNESCO 1954. aastal Haagis vastu võetud konventsiooni kultuuriväärtuste kaitse kohta relvakonflikti korral, selle 1954. aasta esimest protokolli ja 26. märtsi 1999. aasta teist protokolli,

| — | võttes arvesse Lõuna-Aafrika tõe- ja lepituskomisjoni aruannet, mille eesmärgiks oli katalogiseerida kõik riigis toime pandud inimõiguste rikkumised alates 1960. aasta Sharpeville'i veresaunast, pidades silmas rahvuslikku leppimist vägivallategude ohvrite ja nende toimepanijate vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lõuna-Aafrika tõe- ja lepituskomisjoni aruannet, mille eesmärgiks oli katalogiseerida kõik riigis toime pandud inimõiguste rikkumised alates 1960. aasta Sharpeville'i veresaunast, pidades silmas rahvuslikku leppimist vägivallategude ohvrite ja nende toimepanijate vahel,

| — | võttes arvesse käsiraamatut „Reconciliation After Violent Conflict” („Leppimine pärast vägivaldset konflikti”), mille on koostanud rahvusvaheline demokraatia ja valimisabi instituut (International Institute for Democracy and Electoral Assistance (IDEA)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse käsiraamatut „Reconciliation After Violent Conflict” („Leppimine pärast vägivaldset konflikti”), mille on koostanud rahvusvaheline demokraatia ja valimisabi instituut (International Institute for Democracy and Electoral Assistance (IDEA)),

| — | võttes arvesse OECD arenguabi komitee 2007. aastal avaldatud julgeolekusüsteemide reformi käsitlevat käsiraamatut „Supporting Security and Justice” („Toetus julgeolekule ja õigusele”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD arenguabi komitee 2007. aastal avaldatud julgeolekusüsteemide reformi käsitlevat käsiraamatut „Supporting Security and Justice” („Toetus julgeolekule ja õigusele”),

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee resolutsiooni „Terrorismi ülemaailmne levik: interneti ja sotsiaalmeedia roll”, mis võeti vastu Strasbourgis 19. märtsil 2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee resolutsiooni „Terrorismi ülemaailmne levik: interneti ja sotsiaalmeedia roll”, mis võeti vastu Strasbourgis 19. märtsil 2014,

| — | võttes arvesse poliitikakomisjoni raportit (AKV-EL/101.715/14/lõplik), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse poliitikakomisjoni raportit (AKV-EL/101.715/14/lõplik),

| A. | arvestades, et paljudes AKV ja Euroopa Liidu riikides on või on olnud poliitilistest, sotsiaalsetest, majanduslikest, etnilistest või religioossetest pingetest tekkinud sisemisi relvakonflikte; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paljudes AKV ja Euroopa Liidu riikides on või on olnud poliitilistest, sotsiaalsetest, majanduslikest, etnilistest või religioossetest pingetest tekkinud sisemisi relvakonflikte;

| B. | arvestades, et põhiliste sotsiaal-majanduslike tingimuste loomine on oluline selleks, et tagada tõeliselt kaasav stabiilsuse tugevdamise ja arengu protsess, ja arvestades, et selline protsess on ainus võimalus konfliktide pideva taastekkimise ennetamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et põhiliste sotsiaal-majanduslike tingimuste loomine on oluline selleks, et tagada tõeliselt kaasav stabiilsuse tugevdamise ja arengu protsess, ja arvestades, et selline protsess on ainus võimalus konfliktide pideva taastekkimise ennetamiseks;

| C. | arvestades, et konfliktid suurendavad nälja ja absoluutse vaesuse nähtust ning takistavad arengut pika aja jooksul, tekitades samal ajal palju väga raskeid ja pikka aega kestvaid olukordi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et konfliktid suurendavad nälja ja absoluutse vaesuse nähtust ning takistavad arengut pika aja jooksul, tekitades samal ajal palju väga raskeid ja pikka aega kestvaid olukordi;

| D. | arvestades, et konfliktide kestus, vägivallategude ulatus ja ohvrite arv määravad, kui keeruline on konflikte lahendada ja tõelise leppimiseni jõuda; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et konfliktide kestus, vägivallategude ulatus ja ohvrite arv määravad, kui keeruline on konflikte lahendada ja tõelise leppimiseni jõuda;

| E. | arvestades, et konfliktide kahjulik mõju naistele ja lastele ning seega rahule ja leppimisele seab ohtu stabiilsuse ja arengu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et konfliktide kahjulik mõju naistele ja lastele ning seega rahule ja leppimisele seab ohtu stabiilsuse ja arengu;

| F. | arvestades, et mõned konfliktid võivad põhjustada rahvastiku ulatusliku liikumise ja aidata kaasa majandushäiretele ning tervete piirkondade demograafilistele muutustele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mõned konfliktid võivad põhjustada rahvastiku ulatusliku liikumise ja aidata kaasa majandushäiretele ning tervete piirkondade demograafilistele muutustele;

| G. | arvestades, et on oluline võidelda rassistlike ilmingute ning diskrimineerimise ja sallimatuse suundumuste vastu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et on oluline võidelda rassistlike ilmingute ning diskrimineerimise ja sallimatuse suundumuste vastu;

| H. | arvestades, et naiste ja tüdrukute õiguste kaitse ning nende täielik ja pidev kaasamine konfliktide lahendamisse ja rahvusliku leppimise protsessi on kestva rahu ja julgeoleku tagamise võti; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et naiste ja tüdrukute õiguste kaitse ning nende täielik ja pidev kaasamine konfliktide lahendamisse ja rahvusliku leppimise protsessi on kestva rahu ja julgeoleku tagamise võti;

| I. | arvestades, et leppimine on nii eesmärk kui ka soov ja seetõttu on tõeline leppimine väga keerukas ja pikaajaline protsess, mis võib kesta mitu põlvkonda ning vajab õnnestumiseks jagatud ja püsivat sihikindlust ja selliste sõltumatute organisatsioonide kaasamist, mida kõik osapooled usaldavad; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et leppimine on nii eesmärk kui ka soov ja seetõttu on tõeline leppimine väga keerukas ja pikaajaline protsess, mis võib kesta mitu põlvkonda ning vajab õnnestumiseks jagatud ja püsivat sihikindlust ja selliste sõltumatute organisatsioonide kaasamist, mida kõik osapooled usaldavad;

| J. | arvestades, et ei saa olla leppimist ilma kõigi osapoolte toime pandud rikkumiste ja kuritegude täpse ja üksikasjaliku kirjapanekuta, ilma nende tegude tõsise ja erapooletu uurimiseta, ilma et toimepanijad ja ohvrid neid tegusid ja nende asjaolusid tunnistaksid ning ilma et neid tegusid teatud vormis õiglaselt heastataks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ei saa olla leppimist ilma kõigi osapoolte toime pandud rikkumiste ja kuritegude täpse ja üksikasjaliku kirjapanekuta, ilma nende tegude tõsise ja erapooletu uurimiseta, ilma et toimepanijad ja ohvrid neid tegusid ja nende asjaolusid tunnistaksid ning ilma et neid tegusid teatud vormis õiglaselt heastataks;

| K. | arvestades, et lepitusmeetmed võivad olla tõhusad ainult siis, kui need on vastavuses rahvusvahelise õiguse, eeskätt inimõigusi käsitlevate õigusaktidega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et lepitusmeetmed võivad olla tõhusad ainult siis, kui need on vastavuses rahvusvahelise õiguse, eeskätt inimõigusi käsitlevate õigusaktidega;

| L. | arvestades, et suur hulk kuritegusid kuulub Rahvusvahelise Kriminaalkohtu pädevusse, mis on mõnel juhul ainus asutus, kes on võimeline kuritegude üle kohut mõistma, karistusi määrama ja süüdistusi esitama, vältides karistamatust ja heidutades kurjategijaid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et suur hulk kuritegusid kuulub Rahvusvahelise Kriminaalkohtu pädevusse, mis on mõnel juhul ainus asutus, kes on võimeline kuritegude üle kohut mõistma, karistusi määrama ja süüdistusi esitama, vältides karistamatust ja heidutades kurjategijaid;

| M. | arvestades, et enamikul juhtudel on toime pandud kuriteod ja süüteod elanikkonna suure osa tugeva pahameele äärmuslik väljendus ning seetõttu tuleks tegeleda selle algpõhjusega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et enamikul juhtudel on toime pandud kuriteod ja süüteod elanikkonna suure osa tugeva pahameele äärmuslik väljendus ning seetõttu tuleks tegeleda selle algpõhjusega;

| N. | arvestades, et mõnel juhul on viidatud elanikkonna suure osa vaikivale kaassüüle ja ka rahvusvahelisele kaasvastutusele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et mõnel juhul on viidatud elanikkonna suure osa vaikivale kaassüüle ja ka rahvusvahelisele kaasvastutusele;

| O. | arvestades, et koostöös kohtutega on välja töötatud teine lähenemisviis, mis seisneb enam kui 20 nn tõe ja leppimise komisjoni loomises üle kogu maailma, eeskätt Aafrikas, millest tuntumaid on Lõuna-Aafrika komisjon; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et koostöös kohtutega on välja töötatud teine lähenemisviis, mis seisneb enam kui 20 nn tõe ja leppimise komisjoni loomises üle kogu maailma, eeskätt Aafrikas, millest tuntumaid on Lõuna-Aafrika komisjon;

| P. | arvestades, et kuigi tõde on õiguse esmane tingimus, on õiguse ja leppimise, mälu ja sotsiaalse rahu seosed keerukad; arvestades, et karistamatus on sageli keskne teema, kui arutatakse nn unustamise loogika üle, mis toetab endisi rõhujaid, ja õigluse loogika üle, mida taotlevad ohvrid; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kuigi tõde on õiguse esmane tingimus, on õiguse ja leppimise, mälu ja sotsiaalse rahu seosed keerukad; arvestades, et karistamatus on sageli keskne teema, kui arutatakse nn unustamise loogika üle, mis toetab endisi rõhujaid, ja õigluse loogika üle, mida taotlevad ohvrid;

| Q. | arvestades, et sotsiaal-poliitilised asjaolud, mis on antud kriisi põhjustanud, ja need, mis on selle lõpetanud, on selle kriisi jaoks ainuomased ning seetõttu tuleks täies mahus vastu võtta asjakohane ja suunatud leppimisele viiv strateegia ning ausalt tunnistada sisemisi ja väliseid kohustusi; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et sotsiaal-poliitilised asjaolud, mis on antud kriisi põhjustanud, ja need, mis on selle lõpetanud, on selle kriisi jaoks ainuomased ning seetõttu tuleks täies mahus vastu võtta asjakohane ja suunatud leppimisele viiv strateegia ning ausalt tunnistada sisemisi ja väliseid kohustusi;

| R. | arvestades, et kuna leppimine on pikaajaline kohustumus, on väga oluline koondada õiguse, õigusriigi ja poliitilise stabiilsuse põhimõtted, tagades, et taastamisprotsessi ja usalduse tugevdamisega kaasnevad konkreetsed sotsiaalsed, hariduslikud, majanduslikud integratsiooni, arendus- ja ülesehituse meetmed, mille eesmärk on kaotada vaesus; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kuna leppimine on pikaajaline kohustumus, on väga oluline koondada õiguse, õigusriigi ja poliitilise stabiilsuse põhimõtted, tagades, et taastamisprotsessi ja usalduse tugevdamisega kaasnevad konkreetsed sotsiaalsed, hariduslikud, majanduslikud integratsiooni, arendus- ja ülesehituse meetmed, mille eesmärk on kaotada vaesus;

| S. | arvestades, et kvaliteetne, mittediskrimineeriv haridussüsteem võib olla rahu jaoks positiivne jõud ja võib aidata vältida tulevasi konflikte; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kvaliteetne, mittediskrimineeriv haridussüsteem võib olla rahu jaoks positiivne jõud ja võib aidata vältida tulevasi konflikte;

| T. | arvestades, et konfliktide ajal võtavad vastaspooled sageli sihikule eri etnilistele või usulistele kogukondadele kuuluva kultuuripärandi, ning arvestades, et nende ühise ajaloo ja traditsiooni sümbolite hävitamine toob kaasa viha ja vimma põlistamise asjaomaste poolte vahel, mille tulemuseks on nähtus, mis on tuntud kui damnatio memoriae – mälu kustutamine; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et konfliktide ajal võtavad vastaspooled sageli sihikule eri etnilistele või usulistele kogukondadele kuuluva kultuuripärandi, ning arvestades, et nende ühise ajaloo ja traditsiooni sümbolite hävitamine toob kaasa viha ja vimma põlistamise asjaomaste poolte vahel, mille tulemuseks on nähtus, mis on tuntud kui damnatio memoriae – mälu kustutamine;

| 1. | julgustab kindlalt kõiki konfliktijärgsesse protsessi kaasatud osalejaid, eelkõige poliitilisi juhte, aitama asjaliku, kõikehõlmava, avatud ja pideva dialoogi kaudu kaasa rahvuslikule leppimisele, sest rahu ja stabiilsuse taastamine ühes riigis tähendab ka võimaliku ohu kaotamist kogu alampiirkonna jaoks; |
| --- | --- |

1.

julgustab kindlalt kõiki konfliktijärgsesse protsessi kaasatud osalejaid, eelkõige poliitilisi juhte, aitama asjaliku, kõikehõlmava, avatud ja pideva dialoogi kaudu kaasa rahvuslikule leppimisele, sest rahu ja stabiilsuse taastamine ühes riigis tähendab ka võimaliku ohu kaotamist kogu alampiirkonna jaoks;

| 2. | rõhutab, kui olulised on leppimise ja demokratiseerimise protsessis riikide parlamendid, sest nemad peegeldavad rahvuslikku mitmekesisust ja aitavad kaasa eri kogukondade dialoogile; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, kui olulised on leppimise ja demokratiseerimise protsessis riikide parlamendid, sest nemad peegeldavad rahvuslikku mitmekesisust ja aitavad kaasa eri kogukondade dialoogile;

| 3. | rõhutab nende osalejate puhul, kui tähtis on innuka teadlikkuse suurendamise ja teabe juhtimise kaudu tugevdada leppimise sõnumit nii, et oleks tagatud avalikkuse kindel tugi leppimisega seotud tööle ja kaasatus selles; |
| --- | --- |

3.

rõhutab nende osalejate puhul, kui tähtis on innuka teadlikkuse suurendamise ja teabe juhtimise kaudu tugevdada leppimise sõnumit nii, et oleks tagatud avalikkuse kindel tugi leppimisega seotud tööle ja kaasatus selles;

| 4. | soovitab, et kui kohtusüsteem ei suuda õigusemõistmisega toime tulla, tuleks rakendada üleminekuajal õigusemõistmiseks kohtu- ja kohtuväliseid mehhanisme, milles osalevad kõik rühmad, sealhulgas naised, noored ning kogukonna- ja usujuhid, pöörates tähelepanu asjaolule, et sellised mehhanismid ei tohiks kunagi muutuda üldise õigusemõistmise kuritarvitamiseks või moonutamiseks; |
| --- | --- |

4.

soovitab, et kui kohtusüsteem ei suuda õigusemõistmisega toime tulla, tuleks rakendada üleminekuajal õigusemõistmiseks kohtu- ja kohtuväliseid mehhanisme, milles osalevad kõik rühmad, sealhulgas naised, noored ning kogukonna- ja usujuhid, pöörates tähelepanu asjaolule, et sellised mehhanismid ei tohiks kunagi muutuda üldise õigusemõistmise kuritarvitamiseks või moonutamiseks;

| 5. | rõhutab rahvusvahelise üldsuse, eelkõige Rahvusvahelise Kriminaalkohtu olulist rolli võitluses karistamatuse vastu; |
| --- | --- |

5.

rõhutab rahvusvahelise üldsuse, eelkõige Rahvusvahelise Kriminaalkohtu olulist rolli võitluses karistamatuse vastu;

| 6. | rõhutab vajadust anda nn tõe ja leppimise komisjonidele täielik sõltumatus, piisavad vahendid ja volitused, mida on vaja nende ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks; |
| --- | --- |

6.

rõhutab vajadust anda nn tõe ja leppimise komisjonidele täielik sõltumatus, piisavad vahendid ja volitused, mida on vaja nende ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks;

| 7. | soovitab moodustada igas parlamendis komitee, kes vastutab inimõigustega seotud küsimuste eest; |
| --- | --- |

7.

soovitab moodustada igas parlamendis komitee, kes vastutab inimõigustega seotud küsimuste eest;

| 8. | nõuab tungivalt, et rahuläbirääkijad paneksid vastu kiusatusele lisada üldlepingutesse amnestia klauslid, sest karistamatus, olgugi et lühiajaliselt abivahend, võib sisaldada uue konflikti seemneid; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et rahuläbirääkijad paneksid vastu kiusatusele lisada üldlepingutesse amnestia klauslid, sest karistamatus, olgugi et lühiajaliselt abivahend, võib sisaldada uue konflikti seemneid;

| 9. | rõhutab, et tuleb teha kõik, mis võimalik, et nn rahu dividend luuakse rahvusliku leppimisprotsessi tulemusena ja et see toob kasu ühiskonnale tervikuna, sealhulgas kõige haavatavamatele; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et tuleb teha kõik, mis võimalik, et nn rahu dividend luuakse rahvusliku leppimisprotsessi tulemusena ja et see toob kasu ühiskonnale tervikuna, sealhulgas kõige haavatavamatele;

| 10. | rõhutab eelkõige, kui tähtis on tunnustada inimsusevastastele kuritegudele ja sõjakuritegudele aegumistähtaja kohaldamata jätmist; |
| --- | --- |

10.

rõhutab eelkõige, kui tähtis on tunnustada inimsusevastastele kuritegudele ja sõjakuritegudele aegumistähtaja kohaldamata jätmist;

| 11. | rõhutab rolli, mida rahvusvaheline üldsus peaks mängima õige tasakaalu säilitamisel rahu ja õiguse vajaduse vahel konfliktijärgsetes olukordades, ning nõuab erapooletut lihtsustamist, millega kaasneb piisav tehniline abi; |
| --- | --- |

11.

rõhutab rolli, mida rahvusvaheline üldsus peaks mängima õige tasakaalu säilitamisel rahu ja õiguse vajaduse vahel konfliktijärgsetes olukordades, ning nõuab erapooletut lihtsustamist, millega kaasneb piisav tehniline abi;

| 12. | kutsub rahvusvahelisi ja piirkondlikke organisatsioone, sealhulgas Euroopa Liitu, üles võtma vastu terviklikku ja sootundlikku lähenemisviisi, toetades normaliseerimisprotsessi ebakindlates riikides; rõhutab siiski, et iga olukord on ainulaadne, ning toonitab, et on vaja kindlaks määrata strateegiad, vahendid ja meetodid, et luua vastastikust usaldust institutsioonide ja inimeste ning inimeste endi vahel, austades täielikult mitmekesisust; nõuab samuti toetust rahu tagamise haridusprogrammidele ja sotsiaalkaitse süsteemidele, mis on suunatud kõige haavatavamatele; |
| --- | --- |

12.

kutsub rahvusvahelisi ja piirkondlikke organisatsioone, sealhulgas Euroopa Liitu, üles võtma vastu terviklikku ja sootundlikku lähenemisviisi, toetades normaliseerimisprotsessi ebakindlates riikides; rõhutab siiski, et iga olukord on ainulaadne, ning toonitab, et on vaja kindlaks määrata strateegiad, vahendid ja meetodid, et luua vastastikust usaldust institutsioonide ja inimeste ning inimeste endi vahel, austades täielikult mitmekesisust; nõuab samuti toetust rahu tagamise haridusprogrammidele ja sotsiaalkaitse süsteemidele, mis on suunatud kõige haavatavamatele;

| 13. | rõhutab, kui tähtis on võtta konkreetseid meetmeid kohalikul tasandil, et edendada leppimist ühiskonna südames, eeskätt noorte hulgas, kasutades selleks teabekampaaniaid ja ühisprojekte, mis võivad ületada konflikte põhjustavad etnilised, usulised ja poliitilised erimeelsused; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, kui tähtis on võtta konkreetseid meetmeid kohalikul tasandil, et edendada leppimist ühiskonna südames, eeskätt noorte hulgas, kasutades selleks teabekampaaniaid ja ühisprojekte, mis võivad ületada konflikte põhjustavad etnilised, usulised ja poliitilised erimeelsused;

| 14. | julgustab rahvusvahelist üldsust ja kõiki osalevaid pooli tagama, et abivajajad, eelkõige alistatud poolel, ei jääks lepitusprotsessi ajal humanitaarabist ilma; |
| --- | --- |

14.

julgustab rahvusvahelist üldsust ja kõiki osalevaid pooli tagama, et abivajajad, eelkõige alistatud poolel, ei jääks lepitusprotsessi ajal humanitaarabist ilma;

| 15. | kutsub riike üles toetama kohalikke rahualgatusi ja lisama naiste vajadused konfliktijärgsesse rehabilitatsiooni, taasintegreerimise ja ülesehitusprotsessi; |
| --- | --- |

15.

kutsub riike üles toetama kohalikke rahualgatusi ja lisama naiste vajadused konfliktijärgsesse rehabilitatsiooni, taasintegreerimise ja ülesehitusprotsessi;

| 16. | kutsub rahvusvahelisi organisatsioone, eelkõige ÜRO Lastefondi (UNICEF) üles toetama valitsusi tegevuskavade vastuvõtmisel ja rakendamisel seoses relvastatud konfliktides kannatada saanud lastega; |
| --- | --- |

16.

kutsub rahvusvahelisi organisatsioone, eelkõige ÜRO Lastefondi (UNICEF) üles toetama valitsusi tegevuskavade vastuvõtmisel ja rakendamisel seoses relvastatud konfliktides kannatada saanud lastega;

| 17. | kutsub kõiki riike üles allkirjastama, ratifitseerima ja rakendama relvakaubanduslepingut, mis jõustub 24. detsembril 2014, selleks et tagada,






  — | et edastuslube võib väljastada ainult loa või eriloa ettenäitamisel, |
| --- | --- | --- |

17.

kutsub kõiki riike üles allkirjastama, ratifitseerima ja rakendama relvakaubanduslepingut, mis jõustub 24. detsembril 2014, selleks et tagada,

—

et edastuslube võib väljastada ainult loa või eriloa ettenäitamisel,

| — | et täidetakse kohaldatavast rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, |
| --- | --- |

—

et täidetakse kohaldatavast rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi,

| — | et ÜRO Julgeolekunõukogu otsusel kehtestatud embargosid austatakse ja rakendatakse ning |
| --- | --- |

—

et ÜRO Julgeolekunõukogu otsusel kehtestatud embargosid austatakse ja rakendatakse ning

| — | et lubasid ja volitusi ei väljastata, kui on oht, et toime pannakse inimõiguste või rahvusvaheliste inimõigusi käsitlevate õigusaktide tõsine rikkumine, ja eelkõige siis, kui on oht, et sellised relvad jõuavad volitamata kasutajate, näiteks terroristide, palgasõdurite või geriljavõitlejate kätte, ohustades sellega sise- ja/või piirkonna julgeolekut ja stabiilsust; |
| --- | --- |

—

et lubasid ja volitusi ei väljastata, kui on oht, et toime pannakse inimõiguste või rahvusvaheliste inimõigusi käsitlevate õigusaktide tõsine rikkumine, ja eelkõige siis, kui on oht, et sellised relvad jõuavad volitamata kasutajate, näiteks terroristide, palgasõdurite või geriljavõitlejate kätte, ohustades sellega sise- ja/või piirkonna julgeolekut ja stabiilsust;

| 18. | kutsub riike üles toetama kõiki algatusi ja programme, mis on töötatud välja selleks, et tagada ohvriks langenud naiste loomulik järkjärguline ühiskonda taasintegreerimine aktiivsete ja tegusate inimestena; |
| --- | --- |

18.

kutsub riike üles toetama kõiki algatusi ja programme, mis on töötatud välja selleks, et tagada ohvriks langenud naiste loomulik järkjärguline ühiskonda taasintegreerimine aktiivsete ja tegusate inimestena;

| 19. | osutab olulisele rollile, mida kodanikuühiskond võiks mängida lülina ametiasutuste ja lepitusorganite vahel; |
| --- | --- |

19.

osutab olulisele rollile, mida kodanikuühiskond võiks mängida lülina ametiasutuste ja lepitusorganite vahel;

| 20. | rõhutab, kui tähtis on pluralistlik, vaba ja sõltumatu meedia, mis on oluline vahend teadlikkuse suurendamiseks lepitusprotsessi kohta, ning selgitada seda ja tagada toetus sellele ning aidata teha demokraatlikku järelevalvet ja muuta protsess läbipaistvaks; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, kui tähtis on pluralistlik, vaba ja sõltumatu meedia, mis on oluline vahend teadlikkuse suurendamiseks lepitusprotsessi kohta, ning selgitada seda ja tagada toetus sellele ning aidata teha demokraatlikku järelevalvet ja muuta protsess läbipaistvaks;

| 21. | möönab, et kuritegude ja rikkumiste hüvitamine on iga lepitusprotsessi oluline aspekt, ning nõuab seetõttu, et riikide eelarvetesse lisataks selleks konkreetne eelarverida; |
| --- | --- |

21.

möönab, et kuritegude ja rikkumiste hüvitamine on iga lepitusprotsessi oluline aspekt, ning nõuab seetõttu, et riikide eelarvetesse lisataks selleks konkreetne eelarverida;

| 22. | rõhutab, kui tähtis on edendada õigusriiki ja tagada õigus kõigile, sealhulgas tõhusate, usaldusväärsete ja läbipaistvate institutsioonide väljaarendamise kaudu; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, kui tähtis on edendada õigusriiki ja tagada õigus kõigile, sealhulgas tõhusate, usaldusväärsete ja läbipaistvate institutsioonide väljaarendamise kaudu;

| 23. | rõhutab, kui tähtis on kaitsta ja kindlustada materiaalset ja mittemateriaalset kultuuripärandit, eriti seda, mis on sümboolselt seotud erinevate osalevate etniliste ja usukogukondadega; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, kui tähtis on kaitsta ja kindlustada materiaalset ja mittemateriaalset kultuuripärandit, eriti seda, mis on sümboolselt seotud erinevate osalevate etniliste ja usukogukondadega;

| 24. | soovitab tungivalt, et tugevdataks riiklikke struktuure ja institutsioone, eelkõige seoses kohtusüsteemiga; kutsub riikide ametiasutusi üles eraldama selleks vajalikud vahendid; |
| --- | --- |

24.

soovitab tungivalt, et tugevdataks riiklikke struktuure ja institutsioone, eelkõige seoses kohtusüsteemiga; kutsub riikide ametiasutusi üles eraldama selleks vajalikud vahendid;

| 25. | rõhutab asjaolu, et ilma rahu ja stabiilsuseta ei ole arengut; avaldab heameelt säästva arengu 16. eesmärgi lisamise üle ÜRO töörühma 2015. aasta järgset ülemaailmset arenguraamistikku käsitlevasse lõppdokumenti, mis hõlmab rahumeelse ja kaasava ühiskonna edendamist; kutsub AKV riike, ELi liikmesriike ja rahvusvahelist üldsust üles nõudma, et säästva arengu 16. eesmärk jäetaks uues raamistikus eraldiseisvaks eesmärgiks ja et sellest kui ülemaailmsest arengustrateegia keskmest kasvaks välja õigustel põhinev arusaam; |
| --- | --- |

25.

rõhutab asjaolu, et ilma rahu ja stabiilsuseta ei ole arengut; avaldab heameelt säästva arengu 16. eesmärgi lisamise üle ÜRO töörühma 2015. aasta järgset ülemaailmset arenguraamistikku käsitlevasse lõppdokumenti, mis hõlmab rahumeelse ja kaasava ühiskonna edendamist; kutsub AKV riike, ELi liikmesriike ja rahvusvahelist üldsust üles nõudma, et säästva arengu 16. eesmärk jäetaks uues raamistikus eraldiseisvaks eesmärgiks ja et sellest kui ülemaailmsest arengustrateegia keskmest kasvaks välja õigustel põhinev arusaam;

| 26. | märgib, kui tähtis on toetada ja austada kohtute sõltumatust ja erapooletust kui õiguse ja õiglase kohtumõistmise eeltingimust ja kui leppimise demokraatlikku vahendit; |
| --- | --- |

26.

märgib, kui tähtis on toetada ja austada kohtute sõltumatust ja erapooletust kui õiguse ja õiglase kohtumõistmise eeltingimust ja kui leppimise demokraatlikku vahendit;

| 27. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu institutsioonidele, AKV–ELi ministrite nõukogule, AKV riikide rühma piirkondliku integratsiooni organisatsioonidele ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile. |
| --- | --- |

27.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu institutsioonidele, AKV–ELi ministrite nõukogule, AKV riikide rühma piirkondliku integratsiooni organisatsioonidele ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile.

RESOLUTSIOON (2)

erasektori arengustrateegia kohta, sh innovatsiooni valdkonnas, säästva arengu tagamiseks

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | kes kohtus 1.–3. detsembril 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

kes kohtus 1.–3. detsembril 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1,

| — | võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (3) (Cotonou leping) ning mida on muudetud esimest korda Luxembourgis 25. juunil 2005 (4) ja teist korda Ouagadougous 22. juunil 2010 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (3) (Cotonou leping) ning mida on muudetud esimest korda Luxembourgis 25. juunil 2005 (4) ja teist korda Ouagadougous 22. juunil 2010 (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 208, milles sätestatakse järgmine: „Liidu arengukoostöö poliitika põhieesmärgiks on vaesuse vähendamine ja pikemas perspektiivis selle kaotamine. Liit võtab arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid” (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 208, milles sätestatakse järgmine: „Liidu arengukoostöö poliitika põhieesmärgiks on vaesuse vähendamine ja pikemas perspektiivis selle kaotamine. Liit võtab arengukoostöö eesmärke arvesse muu sellise poliitika puhul, mida ta rakendab ja mis tõenäoliselt mõjutab arengumaid” (6),

| — | võttes arvesse 2014. aasta aprillis Brüsselis toimunud neljandast ELi–Aafrika tippkohtumisest tulenevat „Tegevuskava 2014–2017”, eriti selle lõikeid 30–32, milles rõhutatakse teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni kui koostöö peamiste valdkondade tähtsust (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2014. aasta aprillis Brüsselis toimunud neljandast ELi–Aafrika tippkohtumisest tulenevat „Tegevuskava 2014–2017”, eriti selle lõikeid 30–32, milles rõhutatakse teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni kui koostöö peamiste valdkondade tähtsust (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2011. aasta teatist „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” (COM(2011)0637), milles rõhutatakse, et ELil tuleb arenguriikides toetada konkurentsivõimelist kohalikku erasektorit ja töötada välja uued võimalused erasektori kaasamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2011. aasta teatist „Muutuste kava ELi arengupoliitika mõju suurendamiseks” (COM(2011)0637), milles rõhutatakse, et ELil tuleb arenguriikides toetada konkurentsivõimelist kohalikku erasektorit ja töötada välja uued võimalused erasektori kaasamiseks,

| — | võttes arvesse komisjoni 13. mai 2014. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Erasektori rolli tugevdamine kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamisel arenguriikides” (COM(2014)0263) (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. mai 2014. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Erasektori rolli tugevdamine kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamisel arenguriikides” (COM(2014)0263) (8),

| — | võttes arvesse AKV riikide erasektori arengu strateegilist raamistikku (AKV/85/004/14), mis võeti vastu 2014. aasta aprillis ja mille eesmärk on anda AKV riikide rühmale põhimõtted ja üldised suunised, mis suunaksid erasektori arenguga seotud edasist tegevust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV riikide erasektori arengu strateegilist raamistikku (AKV/85/004/14), mis võeti vastu 2014. aasta aprillis ja mille eesmärk on anda AKV riikide rühmale põhimõtted ja üldised suunised, mis suunaksid erasektori arenguga seotud edasist tegevust,

| — | võttes arvesse AKV–ELi ühist koostööraamistikku erasektori arengu toetamiseks AKV riikides (AKV-EL 2119/14 – AKV ministrite nõukogu 16.–18. juunil 2014 toimunud 99. istungjärgu 7. otsus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi ühist koostööraamistikku erasektori arengu toetamiseks AKV riikides (AKV-EL 2119/14 – AKV ministrite nõukogu 16.–18. juunil 2014 toimunud 99. istungjärgu 7. otsus),

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri aruannet „ÜRO ja kõigi asjaomaste partnerite, eeskätt erasektori koostöö” (9), mis võeti vastu ÜRO Peaassambleel 1. septembril 2009, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri aruannet „ÜRO ja kõigi asjaomaste partnerite, eeskätt erasektori koostöö” (9), mis võeti vastu ÜRO Peaassambleel 1. septembril 2009,

| — | võttes arvesse ÜRO arengukava „Strateegia koostööks erasektoriga” (juuli 2012) (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO arengukava „Strateegia koostööks erasektoriga” (juuli 2012) (10),

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, eriti selle punkti 20, milles rõhutatakse vajadust „arendada tugevaid partnerlussuhteid erasektori ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, püüeldes arengu ja vaesuse kaotamise poole” (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, eriti selle punkti 20, milles rõhutatakse vajadust „arendada tugevaid partnerlussuhteid erasektori ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega, püüeldes arengu ja vaesuse kaotamise poole” (11),

| — | võttes arvesse 2. märtsi 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni abi tõhususe kohta ja 4. septembri 2008. aasta Accra tegevuskava, millest viimases viidatakse vajadusele „asuda juhtima abi ja teiste arenguressursside kooskõlastamist kõigil tasanditel dialoogis abistajatega ning ergutada kodanikuühiskonna ja erasektori osalemist” (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. märtsi 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni abi tõhususe kohta ja 4. septembri 2008. aasta Accra tegevuskava, millest viimases viidatakse vajadusele „asuda juhtima abi ja teiste arenguressursside kooskõlastamist kõigil tasanditel dialoogis abistajatega ning ergutada kodanikuühiskonna ja erasektori osalemist” (12),

| — | võttes arvesse 1. detsembril 2011 kokku lepitud arengukoostöö Busani partnerluslepet, eriti selle lõiget 32, milles osutatakse vajadusele „tunnustada erasektori keskset rolli innovatsiooni edendamises, jõukuse, sissetuleku ja töökohtade loomises, siseressursside mobiliseerimises ning seeläbi ka vaesuse vähendamises” (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. detsembril 2011 kokku lepitud arengukoostöö Busani partnerluslepet, eriti selle lõiget 32, milles osutatakse vajadusele „tunnustada erasektori keskset rolli innovatsiooni edendamises, jõukuse, sissetuleku ja töökohtade loomises, siseressursside mobiliseerimises ning seeläbi ka vaesuse vähendamises” (13),

| — | võttes arvesse 20.–22. juunil 2012. aastal toimunud ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsi aruannet (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20.–22. juunil 2012. aastal toimunud ÜRO 2012. aasta säästva arengu konverentsi aruannet (14),

| — | võttes arvesse Euroopa konsensust arengu küsimuses (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa konsensust arengu küsimuses (15),

| — | võttes arvesse ELi strateegiat „Euroopa 2020”, eriti selle eesmärki investeerida 3 % SKPst teadus- ja arendustegevusse, milles keskendatakse tähelepanu nii avaliku kui ka erasektori vajadusele investeerida teadus- ja arendustegevusse ning selle eesmärkidesse (COM(2010)2020) (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi strateegiat „Euroopa 2020”, eriti selle eesmärki investeerida 3 % SKPst teadus- ja arendustegevusse, milles keskendatakse tähelepanu nii avaliku kui ka erasektori vajadusele investeerida teadus- ja arendustegevusse ning selle eesmärkidesse (COM(2010)2020) (16),

| — | võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid (17),

| — | võttes arvesse kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta (18),

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ülemaailmset kokkulepet (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ülemaailmset kokkulepet (19),

| — | võttes arvesse OECD „Suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele: täiendavus ja iseloomulik panus” (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD „Suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele: täiendavus ja iseloomulik panus” (20),

| — | võttes arvesse Maailmapanga Grupi integreeritud lähenemisviisi erasektori arengule Rahvusvahelise Arenguassotsiatsiooni (IDA) riikides (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailmapanga Grupi integreeritud lähenemisviisi erasektori arengule Rahvusvahelise Arenguassotsiatsiooni (IDA) riikides (21),

| — | võttes arvesse Aafrika Arengupanga Grupi erasektori arengustrateegiat 2013–2017 „Erasektori ümberkujundamise toetamine Aafrikas” (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Arengupanga Grupi erasektori arengustrateegiat 2013–2017 „Erasektori ümberkujundamise toetamine Aafrikas” (22),

| — | võttes arvesse Ida-Aafrika Ühenduse erasektori arengustrateegiat (30. juuli 2006) (23) ja sellele järgnevat arengustrateegiat aastateks 2011–2012 kuni 2015–2016 (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ida-Aafrika Ühenduse erasektori arengustrateegiat (30. juuli 2006) (23) ja sellele järgnevat arengustrateegiat aastateks 2011–2012 kuni 2015–2016 (24),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu järeldusi erasektori rolli kohta arengus (ELi välisasjade nõukogu kohtumine Luxembourgis 23. juunil 2014) (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu järeldusi erasektori rolli kohta arengus (ELi välisasjade nõukogu kohtumine Luxembourgis 23. juunil 2014) (25),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee säästva arengu eesmärke käsitlevat avatud töörühma ja selle ettepanekuid säästva arengu eesmärkide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee säästva arengu eesmärke käsitlevat avatud töörühma ja selle ettepanekuid säästva arengu eesmärkide kohta,

| — | võttes arvesse majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomitee raportit (AKV-EL/101.700/14/lõplik), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomitee raportit (AKV-EL/101.700/14/lõplik),

| A. | arvestades, et on üldteada, et erasektor on peamine majanduskasvu, töökohtade loomise, kaupade ja teenuste pakkumise, kaubanduse ja innovatsiooni mootor ning see on väga oluline jätkusuutlikumate arengulahenduste väljatöötamisel, mille eesmärk on aidata kaasa sotsiaalsele, keskkonnaalasele ja majanduslikule stabiilsusele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et on üldteada, et erasektor on peamine majanduskasvu, töökohtade loomise, kaupade ja teenuste pakkumise, kaubanduse ja innovatsiooni mootor ning see on väga oluline jätkusuutlikumate arengulahenduste väljatöötamisel, mille eesmärk on aidata kaasa sotsiaalsele, keskkonnaalasele ja majanduslikule stabiilsusele;

| B. | arvestades, et rahvusvaheline arengukogukond tervikuna keskendub üha enam erasektori osale arengu hoogustamisel ja toonitab, kui oluline on usaldusväärne ja stabiilne õiguslik ja regulatiivne keskkond erasektori kasvu seisukohast, eesmärgiga tugevdada vastastikku arengut ja ettevõtlustulemusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et rahvusvaheline arengukogukond tervikuna keskendub üha enam erasektori osale arengu hoogustamisel ja toonitab, kui oluline on usaldusväärne ja stabiilne õiguslik ja regulatiivne keskkond erasektori kasvu seisukohast, eesmärgiga tugevdada vastastikku arengut ja ettevõtlustulemusi;

| C. | arvestades, et AKV riikides seisab erasektor vastamisi probleemidega, sealhulgas: ebapiisav taristu (eeskätt energia- ja transpordivaldkonnas); vähene või puuduv juurdepääs rahastamisele, sealhulgas mikrolaenudele ja seemnekapitalile, või haridusele ja oskuste arendamisele; valitsuse ebapiisavad õigusaktid; piiranguid seadev poliitika ja laiaulatuslik mitteametlik sektor; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et AKV riikides seisab erasektor vastamisi probleemidega, sealhulgas: ebapiisav taristu (eeskätt energia- ja transpordivaldkonnas); vähene või puuduv juurdepääs rahastamisele, sealhulgas mikrolaenudele ja seemnekapitalile, või haridusele ja oskuste arendamisele; valitsuse ebapiisavad õigusaktid; piiranguid seadev poliitika ja laiaulatuslik mitteametlik sektor;

| D. | arvestades, et AKV riikide erasektor võib edendada investeeringuid vähese CO2-heitega lahendustesse, mis on töötatud välja ressursside tõhusaks kasutamiseks eesmärgiga minna üle kaasavale keskkonnasäästlikule majandusele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et AKV riikide erasektor võib edendada investeeringuid vähese CO2-heitega lahendustesse, mis on töötatud välja ressursside tõhusaks kasutamiseks eesmärgiga minna üle kaasavale keskkonnasäästlikule majandusele;

| E. | arvestades, et erasektorit, sealhulgas mikro-, väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd) peetakse hädavajalikuks – sine qua non – töökohtade loomisel, eeskätt vähim arenenud riikides, ning avaliku sektori tulu loomisel, sissetulekute suurendamisel, kaupade ja teenuste pakkumise ergutamisel, innovatsiooni edendamisel ning stiimulite loomisel üleminekuks mitteametlikult majanduselt ametlikule majandusele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et erasektorit, sealhulgas mikro-, väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd) peetakse hädavajalikuks – sine qua non – töökohtade loomisel, eeskätt vähim arenenud riikides, ning avaliku sektori tulu loomisel, sissetulekute suurendamisel, kaupade ja teenuste pakkumise ergutamisel, innovatsiooni edendamisel ning stiimulite loomisel üleminekuks mitteametlikult majanduselt ametlikule majandusele;

| F. | arvestades, et riikide tööstuspoliitika tulemuslikkuse ja erasektori kui finantspartneri potentsiaali suurendamiseks tuleks kasutada rakendusasutusi, nõustajaid ja vahendajaid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et riikide tööstuspoliitika tulemuslikkuse ja erasektori kui finantspartneri potentsiaali suurendamiseks tuleks kasutada rakendusasutusi, nõustajaid ja vahendajaid;

| G. | arvestades, et toetus erasektori arengule peaks olema suunatud valdkondadele, kus mõju vaesuse vähendamisele on kõige suurem, tekitamata lisaks keskkonnasurvet, kasutades selleks erasektori sihipärast, innovaatilist ja hästi piiritletud tegevust, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerlust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et toetus erasektori arengule peaks olema suunatud valdkondadele, kus mõju vaesuse vähendamisele on kõige suurem, tekitamata lisaks keskkonnasurvet, kasutades selleks erasektori sihipärast, innovaatilist ja hästi piiritletud tegevust, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerlust;

| H. | arvestades, et rahvusvaheliste/riikidevaheliste ja piirkondlike/kohalike erasektori osalejate koostööd on üha enam tunnustatud kui tõhusat vahendit erasektori arengu toetamiseks ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse tugevdamiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et rahvusvaheliste/riikidevaheliste ja piirkondlike/kohalike erasektori osalejate koostööd on üha enam tunnustatud kui tõhusat vahendit erasektori arengu toetamiseks ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse tugevdamiseks;

| I. | arvestades, et erilist rõhku tuleb panna naiste ja noorte ettevõtlusele ja tööhõivele ning nende juurdepääsule rahalistele vahenditele, haridusele ja koolitusele ning kohalikele/piirkondlikele turgudele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et erilist rõhku tuleb panna naiste ja noorte ettevõtlusele ja tööhõivele ning nende juurdepääsule rahalistele vahenditele, haridusele ja koolitusele ning kohalikele/piirkondlikele turgudele;

| J. | arvestades, et ÜRO ülemaailmne kokkulepe on ettevõtjate avatud ja vabatahtlik kodanikualgatus, mis kaasab laiaulatuslikult mitmed sidusrühmade osalejad üle kogu maailma ja kutsub ettevõtteid üles kaasama, toetama ja rakendama inimõiguste, tööhõivestandardite, keskkonna- ja korruptsiooni vastu võitlemise valdkonnas oma mõjusfääri piires aluspõhimõtete kogumit; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ÜRO ülemaailmne kokkulepe on ettevõtjate avatud ja vabatahtlik kodanikualgatus, mis kaasab laiaulatuslikult mitmed sidusrühmade osalejad üle kogu maailma ja kutsub ettevõtteid üles kaasama, toetama ja rakendama inimõiguste, tööhõivestandardite, keskkonna- ja korruptsiooni vastu võitlemise valdkonnas oma mõjusfääri piires aluspõhimõtete kogumit;

| K. | arvestades, et Aafrika Arengupanga andmete kohaselt on erasektori arvel juba kaks kolmandikku Aafrika investeeringutest, kolm neljandikku selle majandustoodangust ja üheksa kümnendikku selle ametlikust ja mitteametlikust tööhõivest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Aafrika Arengupanga andmete kohaselt on erasektori arvel juba kaks kolmandikku Aafrika investeeringutest, kolm neljandikku selle majandustoodangust ja üheksa kümnendikku selle ametlikust ja mitteametlikust tööhõivest;

| 1. | rõhutab, kui tähtis on era- ja avaliku sektori tõhus koostöö ja tugevdatud partnerlus ning riiklike ja kohalike ametiasutuste ja erasektori dialoog, pidades silmas nende ühist vastutust arengueesmärkide ja kaasavama majanduskasvu saavutamisel AKV riikides; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, kui tähtis on era- ja avaliku sektori tõhus koostöö ja tugevdatud partnerlus ning riiklike ja kohalike ametiasutuste ja erasektori dialoog, pidades silmas nende ühist vastutust arengueesmärkide ja kaasavama majanduskasvu saavutamisel AKV riikides;

| 2. | rõhutab, et praeguses ülemaailmses majanduse muutumise olukorras ning püüetes majandust elavdada on erasektori kasv AKV riikides väga oluline, et aidata kaasa AKV riikide majanduse arenemisele ja parandada ka elanikkonna elutingimusi; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et praeguses ülemaailmses majanduse muutumise olukorras ning püüetes majandust elavdada on erasektori kasv AKV riikides väga oluline, et aidata kaasa AKV riikide majanduse arenemisele ja parandada ka elanikkonna elutingimusi;

| 3. | toonitab, et rahu ja stabiilsus on jõukuse ja majanduskasvu olulised eeltingimused; nõuab seoses sellega, et säästva arengu 16. eesmärk, mis sisaldab rahumeelsete ja kaasavate ühiskondade edendamist, samuti kõigi juurdepääsu õigusele ning tulemuslike, usaldusväärsete ja kaasavate institutsioonide loomist kõigil tasanditel, mille ettepanek esitati ÜRO avatud töörühma lõppdokumendis, jääks 2015. aasta ülemaailmses arenguraamistikus eraldiseisvaks eesmärgiks; |
| --- | --- |

3.

toonitab, et rahu ja stabiilsus on jõukuse ja majanduskasvu olulised eeltingimused; nõuab seoses sellega, et säästva arengu 16. eesmärk, mis sisaldab rahumeelsete ja kaasavate ühiskondade edendamist, samuti kõigi juurdepääsu õigusele ning tulemuslike, usaldusväärsete ja kaasavate institutsioonide loomist kõigil tasanditel, mille ettepanek esitati ÜRO avatud töörühma lõppdokumendis, jääks 2015. aasta ülemaailmses arenguraamistikus eraldiseisvaks eesmärgiks;

| 4. | julgustab erasektori, eeskätt mikro-, väikeste ja keskmise suurusega kohalike ettevõtjate osalemist arengupoliitika ja arengustrateegiate elluviimisel eesmärgiga soodustada säästvat majanduskasvu, töökohtade loomist ja vaesuse vähendamist; |
| --- | --- |

4.

julgustab erasektori, eeskätt mikro-, väikeste ja keskmise suurusega kohalike ettevõtjate osalemist arengupoliitika ja arengustrateegiate elluviimisel eesmärgiga soodustada säästvat majanduskasvu, töökohtade loomist ja vaesuse vähendamist;

| 5. | on veendunud, et majanduskasv eeldab võimalusi pakkuvat ettevõtluskeskkonda, mis põhineb sellistel sammastel nagu selge, stabiilne ja läbipaistev regulatiivne raamistik, õiguskindlus, õigusriigi põhimõtete austamine, juurdepääs rahastamisele, tarbetu bürokraatia vähendamine, taristu arendamine ja ettevõtlusvaimu edendamine; selline keskkond soodustab konkurentsivõimelist ja innovaatilist (kohalikku) erasektorit, sealhulgas mikro-, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, kellel on kasutada üleilmselt ja piirkondlikult integreeritud turgude ning pangandus- ja rahandussektori pakutavad võimalused; |
| --- | --- |

5.

on veendunud, et majanduskasv eeldab võimalusi pakkuvat ettevõtluskeskkonda, mis põhineb sellistel sammastel nagu selge, stabiilne ja läbipaistev regulatiivne raamistik, õiguskindlus, õigusriigi põhimõtete austamine, juurdepääs rahastamisele, tarbetu bürokraatia vähendamine, taristu arendamine ja ettevõtlusvaimu edendamine; selline keskkond soodustab konkurentsivõimelist ja innovaatilist (kohalikku) erasektorit, sealhulgas mikro-, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, kellel on kasutada üleilmselt ja piirkondlikult integreeritud turgude ning pangandus- ja rahandussektori pakutavad võimalused;

| 6. | toonitab, kui tähtis on innovatsioon ettevõtluse praeguses olukorras, ja julgustab toetama uuenduslikesse lahendustesse investeerivaid või selliseid lahendusi teistele pakkuvaid ettevõtjaid, mis on peamisi tegureid nende erasektoris tegutsema motiveerimisel; |
| --- | --- |

6.

toonitab, kui tähtis on innovatsioon ettevõtluse praeguses olukorras, ja julgustab toetama uuenduslikesse lahendustesse investeerivaid või selliseid lahendusi teistele pakkuvaid ettevõtjaid, mis on peamisi tegureid nende erasektoris tegutsema motiveerimisel;

| 7. | rõhutab vajadust rahvusvahelise koostöö ja tõhusate meetmete järele, et kaotada maksudest kõrvalehoidumine AKV riikides; |
| --- | --- |

7.

rõhutab vajadust rahvusvahelise koostöö ja tõhusate meetmete järele, et kaotada maksudest kõrvalehoidumine AKV riikides;

| 8. | on veendunud, et tulevane majanduskasv AKV riikides ja tee säästvale arengule on tihedalt seotud kohaliku erasektori arenguga, mis võib aidata mitmekesistada kohalikku majandust ja luua inimväärseid töökohti ning tugevdada riikide suutlikkust luua tõhus raamistik nende riikide arvukate probleemide lahendamiseks, näiteks puudujäägid taristus, ebapiisav reguleerimine, jätkusuutmatu ressursside haldamine (olulistes valdkondades, nagu kaevandustööstus, metsandus ja kalandus) ja suur puudus oskustööjõust; |
| --- | --- |

8.

on veendunud, et tulevane majanduskasv AKV riikides ja tee säästvale arengule on tihedalt seotud kohaliku erasektori arenguga, mis võib aidata mitmekesistada kohalikku majandust ja luua inimväärseid töökohti ning tugevdada riikide suutlikkust luua tõhus raamistik nende riikide arvukate probleemide lahendamiseks, näiteks puudujäägid taristus, ebapiisav reguleerimine, jätkusuutmatu ressursside haldamine (olulistes valdkondades, nagu kaevandustööstus, metsandus ja kalandus) ja suur puudus oskustööjõust;

| 9. | rõhutab, kui vajalik on taristu pidev arendamine nii transpordi- kui ka energiavaldkonnas, mille puudumisel on erasektori tegevus takistatud või mõnes majandusharus isegi võimatu; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, kui vajalik on taristu pidev arendamine nii transpordi- kui ka energiavaldkonnas, mille puudumisel on erasektori tegevus takistatud või mõnes majandusharus isegi võimatu;

| 10. | rõhutab, et erasektor vajab majandust soosivat keskkonda, mis võimaldaks ettevõtjatel tõhusalt tegutseda, samuti arengut edendavaid spetsiifilisi institutsioone ja poliitikat; sellise atraktiivse keskkonna loomiseks peaksid AKV riigid tagama makromajandusliku stabiilsuse, looma tõhusa finantssüsteemi, edendama ja tagama konkurentsi, kuid ka poliitilist ja sotsiaalset stabiilsust ning inimkapitali arengut, pöörates täit tähelepanu haridusele ja kutseõppele; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et erasektor vajab majandust soosivat keskkonda, mis võimaldaks ettevõtjatel tõhusalt tegutseda, samuti arengut edendavaid spetsiifilisi institutsioone ja poliitikat; sellise atraktiivse keskkonna loomiseks peaksid AKV riigid tagama makromajandusliku stabiilsuse, looma tõhusa finantssüsteemi, edendama ja tagama konkurentsi, kuid ka poliitilist ja sotsiaalset stabiilsust ning inimkapitali arengut, pöörates täit tähelepanu haridusele ja kutseõppele;

| 11. | rõhutab vajadust tugevdada institutsioone ja valitsemist eesmärgiga toetada erasektori suuremat osalust ametlikus majanduses ja ergutada üleminekut mitteametlikult majanduselt ametlikule majanduse ning ellu viia poliitikat, mis soodustab kohaliku erasektori arengut ja sotsiaalmajandust põhiteenuste osutamiseks ning aitab kasutusele võtta riigisisesed ressursid ning arendada taristut; |
| --- | --- |

11.

rõhutab vajadust tugevdada institutsioone ja valitsemist eesmärgiga toetada erasektori suuremat osalust ametlikus majanduses ja ergutada üleminekut mitteametlikult majanduselt ametlikule majanduse ning ellu viia poliitikat, mis soodustab kohaliku erasektori arengut ja sotsiaalmajandust põhiteenuste osutamiseks ning aitab kasutusele võtta riigisisesed ressursid ning arendada taristut;

| 12. | kutsub erasektorit ja avaliku sektori asutusi üles rakendama Euroopa–Aafrika ambitsioonikat kava, mis põhineb energiajulgeolekusse ja kõigi energiale juurdepääsu panustaval vastastikuse kasvu poliitikal; |
| --- | --- |

12.

kutsub erasektorit ja avaliku sektori asutusi üles rakendama Euroopa–Aafrika ambitsioonikat kava, mis põhineb energiajulgeolekusse ja kõigi energiale juurdepääsu panustaval vastastikuse kasvu poliitikal;

| 13. | julgustab erasektori kaasatust ja koostööd Euroopa, rahvusvahelisel ja kohalikul tasandil, pidades silmas arengut liitude loomise ning ühistegevuse kaudu, et mobiliseerida erasektori tegevus kohalikul tasandil, sealhulgas toetuse abil ettevõtete loomisele maksusoodustustega, juurdepääsu kaudu rahastamisele ja riskide jagamise mehhanismidega; |
| --- | --- |

13.

julgustab erasektori kaasatust ja koostööd Euroopa, rahvusvahelisel ja kohalikul tasandil, pidades silmas arengut liitude loomise ning ühistegevuse kaudu, et mobiliseerida erasektori tegevus kohalikul tasandil, sealhulgas toetuse abil ettevõtete loomisele maksusoodustustega, juurdepääsu kaudu rahastamisele ja riskide jagamise mehhanismidega;

| 14. | rõhutab, et suutlikkuse ja oskusteabe parandamine on tugeva ja innovaatilise erasektori jaoks väga oluline ja et seda ei ole võimalik saavutada ilma üldise juurdepääsuta haridusele, kutseõppele, ettevõtlusoskuste arendamisele ning spetsialistide ja õpilaste suurematele liikuvusvõimalustele kogu maailmas; soodustaks õpilaste liikuvuskavu, sealhulgas koolide ja ülikoolide vahel AKV riikides; rõhutab potentsiaali heade tavade vahetamiseks ELi ja AKV riikide vahel, sealhulgas Euroopa programmidest Erasmus ja Erasmus+ saadud kogemuse alusel; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et suutlikkuse ja oskusteabe parandamine on tugeva ja innovaatilise erasektori jaoks väga oluline ja et seda ei ole võimalik saavutada ilma üldise juurdepääsuta haridusele, kutseõppele, ettevõtlusoskuste arendamisele ning spetsialistide ja õpilaste suurematele liikuvusvõimalustele kogu maailmas; soodustaks õpilaste liikuvuskavu, sealhulgas koolide ja ülikoolide vahel AKV riikides; rõhutab potentsiaali heade tavade vahetamiseks ELi ja AKV riikide vahel, sealhulgas Euroopa programmidest Erasmus ja Erasmus+ saadud kogemuse alusel;

| 15. | rõhutab vajadust, et AKV riikide sidusrühmad osaleksid isevastutuse arendamiseks aktiivselt Euroopa Arengufondi raames elluviidud kavades ja projektides; |
| --- | --- |

15.

rõhutab vajadust, et AKV riikide sidusrühmad osaleksid isevastutuse arendamiseks aktiivselt Euroopa Arengufondi raames elluviidud kavades ja projektides;

| 16. | rõhutab eri tasandite meetmete (riiklikud soovituskavad, piirkondlikud soovituskavad ja AKV riikide vahelised vahendid jne) tähtsust üksteise täiendamisel, et võimaldada luua AKV riikides igal tasandil seoses erasektori arendamisega lisaväärtust, mida tuleb kasutada; |
| --- | --- |

16.

rõhutab eri tasandite meetmete (riiklikud soovituskavad, piirkondlikud soovituskavad ja AKV riikide vahelised vahendid jne) tähtsust üksteise täiendamisel, et võimaldada luua AKV riikides igal tasandil seoses erasektori arendamisega lisaväärtust, mida tuleb kasutada;

| 17. | julgustab erasektorit kasutama strateegiliselt taristusse investeerimise toetuseks antud abi ja juurdepääsu laenudele, tehes tihedamat koostööd – eeskätt VKEde puhul – rahvusvaheliste kommertspankadega, kes on suutelised edendama noorte ja naiste ettevõtlust ja inimväärsete töökohtade loomist; |
| --- | --- |

17.

julgustab erasektorit kasutama strateegiliselt taristusse investeerimise toetuseks antud abi ja juurdepääsu laenudele, tehes tihedamat koostööd – eeskätt VKEde puhul – rahvusvaheliste kommertspankadega, kes on suutelised edendama noorte ja naiste ettevõtlust ja inimväärsete töökohtade loomist;

| 18. | rõhutab vajadust tagada parem koordineerimine era- ja avaliku sektori koostöö valdkonnas ning ELi ja AKV riikide vaheline sidusam ja tõhusate eeskirjadega rohkem integreeritud lähenemisviis, et kaasata erasektor ja arendada sotsiaalsest, maksustamise, keskkonna ja eelarve seisukohast vastutustundlikke ettevõtlustavasid eesmärgiga aidata kaasa võitlusele vaesuse ja ebavõrduse vastu; |
| --- | --- |

18.

rõhutab vajadust tagada parem koordineerimine era- ja avaliku sektori koostöö valdkonnas ning ELi ja AKV riikide vaheline sidusam ja tõhusate eeskirjadega rohkem integreeritud lähenemisviis, et kaasata erasektor ja arendada sotsiaalsest, maksustamise, keskkonna ja eelarve seisukohast vastutustundlikke ettevõtlustavasid eesmärgiga aidata kaasa võitlusele vaesuse ja ebavõrduse vastu;

| 19. | rõhutab, kui tähtsad on riiklikud soovituskavad, mis põhinevad valitsuste endi poliitikasuundadel ja strateegiatel ja mis on kohandatud iga riigi olukorra ja vajadustega; rõhutab vajadust suurendada erasektori tegevuse tulemuslikkust ja mõju rakendusprotsessides; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, kui tähtsad on riiklikud soovituskavad, mis põhinevad valitsuste endi poliitikasuundadel ja strateegiatel ja mis on kohandatud iga riigi olukorra ja vajadustega; rõhutab vajadust suurendada erasektori tegevuse tulemuslikkust ja mõju rakendusprotsessides;

| 20. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles kandma AKV riikidesse üle tehnoloogiaid, mis võimaldavad neil võidelda tulemuslikumalt kliimamuutuste vastu; |
| --- | --- |

20.

kutsub ELi ja selle liikmesriike üles kandma AKV riikidesse üle tehnoloogiaid, mis võimaldavad neil võidelda tulemuslikumalt kliimamuutuste vastu;

| 21. | rõhutab, kui oluline on AKV riikide koostöö erasektori arengu toetamiseks 11. Euroopa Arengufondist rahastatavates AKV riikides, samuti vajadust, et AKV riigid oleksid Cotonou lepingu raamistikus erasektori arengut toetavatest olemasolevatest programmidest, rahastamisinstrumentidest ja vahenditest paremini teavitatud; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, kui oluline on AKV riikide koostöö erasektori arengu toetamiseks 11. Euroopa Arengufondist rahastatavates AKV riikides, samuti vajadust, et AKV riigid oleksid Cotonou lepingu raamistikus erasektori arengut toetavatest olemasolevatest programmidest, rahastamisinstrumentidest ja vahenditest paremini teavitatud;

| 22. | rõhutab, kui tähtis on arenguabi rakendamise järelevalvemehhanismide olemasolu ja tugevdamine, et suurendada erasektori arengut toetavate olemasolevate rahastamisinstrumentide ja vahendite toetavat rolli; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, kui tähtis on arenguabi rakendamise järelevalvemehhanismide olemasolu ja tugevdamine, et suurendada erasektori arengut toetavate olemasolevate rahastamisinstrumentide ja vahendite toetavat rolli;

| 23. | peab AKV riikide mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks väga oluliseks teha tihedamat koostööd Euroopa vastavate ettevõtjatega sihtotstarbeliste avaliku sektori toetuskavade kaudu, näiteks need, mida pakub Euroopa ettevõtlusvõrgustik, mis võivad olla eeskujuks VKEde koostöö edendamisel ja kohaliku tasandi olukorraga arvestamisel Euroopa tarneahelates, eriti põllumajanduse valdkonnas, võimaldades seega tehnosiiret ja oskusteabe edasiandmist; |
| --- | --- |

23.

peab AKV riikide mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks väga oluliseks teha tihedamat koostööd Euroopa vastavate ettevõtjatega sihtotstarbeliste avaliku sektori toetuskavade kaudu, näiteks need, mida pakub Euroopa ettevõtlusvõrgustik, mis võivad olla eeskujuks VKEde koostöö edendamisel ja kohaliku tasandi olukorraga arvestamisel Euroopa tarneahelates, eriti põllumajanduse valdkonnas, võimaldades seega tehnosiiret ja oskusteabe edasiandmist;

| 24. | rõhutab Euroopa Investeerimispanga osa erasektori arengu toetamisel AKV riikides investeerimisrahastu raames; |
| --- | --- |

24.

rõhutab Euroopa Investeerimispanga osa erasektori arengu toetamisel AKV riikides investeerimisrahastu raames;

| 25. | avaldab lootust, et suur osa Euroopa tulevasest finantstehingute maksust eraldatakse arenguriikide abistamiseks; |
| --- | --- |

25.

avaldab lootust, et suur osa Euroopa tulevasest finantstehingute maksust eraldatakse arenguriikide abistamiseks;

| 26. | rõhutab, et Sahara-tagune Aafrika nõuab seoses kombineeritud laenude ja toetustega erilist tähelepanu, ning toetab mitme valdkonna rahastamisvahendi loomist, millest saab rahastada riigi tasandi projekte Sahara-taguses Aafrikas, andes rahastamisele juurdepääsu eeskätt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et Sahara-tagune Aafrika nõuab seoses kombineeritud laenude ja toetustega erilist tähelepanu, ning toetab mitme valdkonna rahastamisvahendi loomist, millest saab rahastada riigi tasandi projekte Sahara-taguses Aafrikas, andes rahastamisele juurdepääsu eeskätt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele;

| 27. | rõhutab, et optimaalsed lahendused erinevad AKV riikide lõikes, arvestades olemasoleva vajaliku institutsioonilise suutlikkuse, läbipaistvuse, vastutuse ja ettevõtlust võimaldava majanduskeskkonna erinevat määra; julgustab siiski heade tavade vahetamist, sealhulgas AKV riikide vahel, ja edulugude tutvustamist; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et optimaalsed lahendused erinevad AKV riikide lõikes, arvestades olemasoleva vajaliku institutsioonilise suutlikkuse, läbipaistvuse, vastutuse ja ettevõtlust võimaldava majanduskeskkonna erinevat määra; julgustab siiski heade tavade vahetamist, sealhulgas AKV riikide vahel, ja edulugude tutvustamist;

| 28. | on veendunud, et majanduskasvu edendava ettevõtluskliima ja sotsiaalset arengut edendavate tingimuste soodustamiseks tuleb vastu võtta soolise võrdõiguslikkuse küsimusi reguleerivad õigusaktid, et suurendada naiste võimalusi tootmistegevuse käivitamiseks, mitte ainult kohtusüsteemi reformidega, mis võimaldavad juurdepääsu laenudele, vaid ka konkreetsete koolitusprogrammide kaudu, mis võivad muuta hariduse edusammud AKV riikides tõelisteks majanduslikeks võimalusteks; |
| --- | --- |

28.

on veendunud, et majanduskasvu edendava ettevõtluskliima ja sotsiaalset arengut edendavate tingimuste soodustamiseks tuleb vastu võtta soolise võrdõiguslikkuse küsimusi reguleerivad õigusaktid, et suurendada naiste võimalusi tootmistegevuse käivitamiseks, mitte ainult kohtusüsteemi reformidega, mis võimaldavad juurdepääsu laenudele, vaid ka konkreetsete koolitusprogrammide kaudu, mis võivad muuta hariduse edusammud AKV riikides tõelisteks majanduslikeks võimalusteks;

| 29. | nõuab, et täidetaks Busanis seoses ühtse arengupoliitika ja erasektori arengusse kaasamisega võetud kohustused, samuti need, mis lepiti kokku abi tõhusust käsitlevas Pariisi deklaratsioonis ja Accra tegevuskavas; rõhutab vajadust võtta arvesse erasektori rolli 2015. aasta järgse ülemaailmse raamistiku väljatöötamises ja rakendamises; |
| --- | --- |

29.

nõuab, et täidetaks Busanis seoses ühtse arengupoliitika ja erasektori arengusse kaasamisega võetud kohustused, samuti need, mis lepiti kokku abi tõhusust käsitlevas Pariisi deklaratsioonis ja Accra tegevuskavas; rõhutab vajadust võtta arvesse erasektori rolli 2015. aasta järgse ülemaailmse raamistiku väljatöötamises ja rakendamises;

| 30. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Ülemkogule, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile, AKV riikidega seotud piirkondlikele ja riikide parlamentidele ning piirkondlikele organisatsioonidele. |
| --- | --- |

30.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Ülemkogule, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile, AKV riikidega seotud piirkondlikele ja riikide parlamentidele ning piirkondlikele organisatsioonidele.

RESOLUTSIOON (26)

alatoitluse sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede kohta AKV riikides

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | kes kohtus 1.–3. detsembril 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

kes kohtus 1.–3. detsembril 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 1,

| — | võttes arvesse AKV–EÜ partnerluslepingut (Cotonou leping), eelkõige selle artikli 25 lõike 1 punkti b toitumise parandamise ning nälja ja alatoitluse kaotamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–EÜ partnerluslepingut (Cotonou leping), eelkõige selle artikli 25 lõike 1 punkti b toitumise parandamise ning nälja ja alatoitluse kaotamise kohta,

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2004. aasta resolutsiooni toiduabi ja toiduga kindlustatuse kohta (AKV-EL 3692/04/lõplik), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2004. aasta resolutsiooni toiduabi ja toiduga kindlustatuse kohta (AKV-EL 3692/04/lõplik),

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni 13 aastat hõlmavat imikute ja väikelaste toitumise terviklikku rakenduskava (2012–2025), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni 13 aastat hõlmavat imikute ja väikelaste toitumise terviklikku rakenduskava (2012–2025),

| — | võttes arvesse Aafrika piirkondlikku toitumisstrateegiat (2005–2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika piirkondlikku toitumisstrateegiat (2005–2015),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. märtsi 2013. aasta teatist „Tõhusam välisabi emade ja laste toitumise parandamiseks: ELi poliitikaraamistik” (COM(2013)0141), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. märtsi 2013. aasta teatist „Tõhusam välisabi emade ja laste toitumise parandamiseks: ELi poliitikaraamistik” (COM(2013)0141),

| — | võttes arvesse pöördumist, mille tegid Euroopa ja Aafrika parlamentide liikmed 8. juunil 2013, et hoogustada laste alatoitluse vastast tegevust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse pöördumist, mille tegid Euroopa ja Aafrika parlamentide liikmed 8. juunil 2013, et hoogustada laste alatoitluse vastast tegevust,

| — | võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnakomisjoni raportit (AKV-EL/101.717/14/lõplik), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnakomisjoni raportit (AKV-EL/101.717/14/lõplik),

| A. | arvestades, et alatoitlus hõlmab nii ületoitumist kui ka alatoitumist ning sellel on otsesed negatiivsed tagajärjed haiguste ja puuete näol, samuti aju arengule, haridustasemele, tööga seotud väljavaadetele ning üksikisikute ja kogukondade sissetulekuvõimalustele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et alatoitlus hõlmab nii ületoitumist kui ka alatoitumist ning sellel on otsesed negatiivsed tagajärjed haiguste ja puuete näol, samuti aju arengule, haridustasemele, tööga seotud väljavaadetele ning üksikisikute ja kogukondade sissetulekuvõimalustele;

| B. | arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) andmete kohaselt ei tarbi umbes 2 miljardit inimest piisavalt mikrotoitaineid, nagu vitamiinid ja mineraalained, mis võib põhjustada alatoitumist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) andmete kohaselt ei tarbi umbes 2 miljardit inimest piisavalt mikrotoitaineid, nagu vitamiinid ja mineraalained, mis võib põhjustada alatoitumist;

| C. | arvestades, et alatoitlust mõjutavad paljud algtegurid, mis on seotud vaesuse, toiduga kindlustamatuse, halva kvaliteediga vee, kanalisatsiooni ja tervishoiuteenustega, mis võivad olla tingitud nappidest loodusvaradest, halvast valitsemistavast, konfliktidest, kliimamuutustest, rahvastiku juurdekasvust, kohalikke turge kahjustavatest eksporditoetustest, toiduainete kõrgetest ja ebastabiilsetest hindadest ning kohalikele tarbijatele toiduaineid tootvatesse põllumajanduslikesse pereettevõtetesse tehtavate investeeringute vähesusest, ning arvestades, et Aafrika AKV riikidest ähvardab eriti Saheli elanikkonda põud, kõrbestumine, minimaalsetegi haridus- ja tervishoiuteenuste puudumine, eraldatus ja kehvad kommunikatsioonivahendid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et alatoitlust mõjutavad paljud algtegurid, mis on seotud vaesuse, toiduga kindlustamatuse, halva kvaliteediga vee, kanalisatsiooni ja tervishoiuteenustega, mis võivad olla tingitud nappidest loodusvaradest, halvast valitsemistavast, konfliktidest, kliimamuutustest, rahvastiku juurdekasvust, kohalikke turge kahjustavatest eksporditoetustest, toiduainete kõrgetest ja ebastabiilsetest hindadest ning kohalikele tarbijatele toiduaineid tootvatesse põllumajanduslikesse pereettevõtetesse tehtavate investeeringute vähesusest, ning arvestades, et Aafrika AKV riikidest ähvardab eriti Saheli elanikkonda põud, kõrbestumine, minimaalsetegi haridus- ja tervishoiuteenuste puudumine, eraldatus ja kehvad kommunikatsioonivahendid;

| D. | arvestades, et alatoitlus põhjustab nii alatoitumist kui ka rasvumist, mõlemal on tervisele ja arengule halb mõju; arvestades, et Sahara-tagustes Aafrika riikides on kõige levinum probleem alatoitlus, mis tuleneb toidupuudusest, samas kui teistes AKV piirkondades esinev vaesusega seotud ebatervislik toitumine võib põhjustada rasvumist, mida esineb kõrvuti alatoitumusega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et alatoitlus põhjustab nii alatoitumist kui ka rasvumist, mõlemal on tervisele ja arengule halb mõju; arvestades, et Sahara-tagustes Aafrika riikides on kõige levinum probleem alatoitlus, mis tuleneb toidupuudusest, samas kui teistes AKV piirkondades esinev vaesusega seotud ebatervislik toitumine võib põhjustada rasvumist, mida esineb kõrvuti alatoitumusega;

| E. | arvestades, et ühiskonna kõige tõrjutumad rühmad, nagu naised, lapsed, eakad ja puuetega inimesed, on alatoitlusest ja selle negatiivsetest tagajärgedest kõige enam ohustatud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ühiskonna kõige tõrjutumad rühmad, nagu naised, lapsed, eakad ja puuetega inimesed, on alatoitlusest ja selle negatiivsetest tagajärgedest kõige enam ohustatud;

| F. | arvestades, et alatoitluse põhjused ja tagajärjed on mitmetahulised ja nõuavad seega mitut valdkonda hõlmavaid, kaasavaid vastuseid, mis peavad lühikeses ja pikas plaanis muutuma laiema strateegia osaks, mille eesmärk on tagada õigus toidule (kättesaadavus ning sobivus), et suurendada otsest toitumisalast sekkumist, keskendudes rasedatele ja alla kahe aasta vanustele lastele ning avardades toitumisele keskenduva arengupoliitika ulatust; arvestades, et kuigi naised on eriti haavatav rühm, kelle püsiva alatoitluse tagajärjeks on väikese kehakaalu ja toitainete puuduse probleemid, mis antakse edasi ühelt põlvkonnalt järgmisele, mängivad nad peamist rolli perekondade ja seega ka laste toitumise parandamisel, kui sissetulekud suurenevad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et alatoitluse põhjused ja tagajärjed on mitmetahulised ja nõuavad seega mitut valdkonda hõlmavaid, kaasavaid vastuseid, mis peavad lühikeses ja pikas plaanis muutuma laiema strateegia osaks, mille eesmärk on tagada õigus toidule (kättesaadavus ning sobivus), et suurendada otsest toitumisalast sekkumist, keskendudes rasedatele ja alla kahe aasta vanustele lastele ning avardades toitumisele keskenduva arengupoliitika ulatust; arvestades, et kuigi naised on eriti haavatav rühm, kelle püsiva alatoitluse tagajärjeks on väikese kehakaalu ja toitainete puuduse probleemid, mis antakse edasi ühelt põlvkonnalt järgmisele, mängivad nad peamist rolli perekondade ja seega ka laste toitumise parandamisel, kui sissetulekud suurenevad;

| G. | arvestades, et pikaajaline ebapiisavas koguses toitainete tarbimine ja sagedased infektsioonid võivad põhjustada kängumist, mille mõju seoses hilinenud motoorse ja kognitiivse arenguga on suures osas pöördumatu; arvestades, et toidupuuduse perioodid ja ravimata levinud haigused, nagu kõhulahtisus ja kopsupõletik, võivad põhjustada kurnatust ja võimalik, et isegi surma, ning arvestades, et viljakas eas alatoitunud naistel ja tüdrukutel on suurem tõenäosus sünnitada normist väiksemaid lapsi (väiksem sünnikaal ja pikkus); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et pikaajaline ebapiisavas koguses toitainete tarbimine ja sagedased infektsioonid võivad põhjustada kängumist, mille mõju seoses hilinenud motoorse ja kognitiivse arenguga on suures osas pöördumatu; arvestades, et toidupuuduse perioodid ja ravimata levinud haigused, nagu kõhulahtisus ja kopsupõletik, võivad põhjustada kurnatust ja võimalik, et isegi surma, ning arvestades, et viljakas eas alatoitunud naistel ja tüdrukutel on suurem tõenäosus sünnitada normist väiksemaid lapsi (väiksem sünnikaal ja pikkus);

| H. | arvestades, et alatoitumine on alla viieaastaste vanuserühmas 45 % surmajuhtumite põhjuseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et alatoitumine on alla viieaastaste vanuserühmas 45 % surmajuhtumite põhjuseks;

| I. | arvestades, et alatoitlusega seotud suremus ja haigestumus kujutavad endast otsest kahju inimkapitalis ja majanduse tootlikkuses, eriti halva kognitiivse funktsiooni ja halvenenud õpitulemuste tõttu, mis on tingitud alatoitumisest varases lapsepõlves; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et alatoitlusega seotud suremus ja haigestumus kujutavad endast otsest kahju inimkapitalis ja majanduse tootlikkuses, eriti halva kognitiivse funktsiooni ja halvenenud õpitulemuste tõttu, mis on tingitud alatoitumisest varases lapsepõlves;

| J. | arvestades, et alatoitumus varases lapsepõlves muudab inimese vanemas eas vastuvõtlikumaks mittenakkuslike haiguste, sealhulgas diabeedi ja südame-veresoonkonna haiguste suhtes, mis suurendab oluliselt tervishoiukulusid piiratud vahenditega tervishoiusüsteemides; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et alatoitumus varases lapsepõlves muudab inimese vanemas eas vastuvõtlikumaks mittenakkuslike haiguste, sealhulgas diabeedi ja südame-veresoonkonna haiguste suhtes, mis suurendab oluliselt tervishoiukulusid piiratud vahenditega tervishoiusüsteemides;

| K. | arvestades, et alatoitluse majanduslik kogukulu on kõige rohkem mõjutatud riikides hinnangute kohaselt 2–3 % kuni 16 % sisemajanduse koguproduktist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et alatoitluse majanduslik kogukulu on kõige rohkem mõjutatud riikides hinnangute kohaselt 2–3 % kuni 16 % sisemajanduse koguproduktist;

| L. | arvestades, et toitumise parandamine on vaesuse ja nälja kaotamise, laste suremuse vähendamise, emade tervise parandamise, haiguste vastu võitlemise, naiste õiguste suurendamise ja üldise alghariduse kindlustamise eesmärkide saavutamise eeldus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et toitumise parandamine on vaesuse ja nälja kaotamise, laste suremuse vähendamise, emade tervise parandamise, haiguste vastu võitlemise, naiste õiguste suurendamise ja üldise alghariduse kindlustamise eesmärkide saavutamise eeldus;

| M. | arvestades, et maailmas kannatab umbes 165 miljonit last, s.t veerand kõigist maailma lastest, kängumise all ja et igal aastal sureb alatoitluse tagajärjel 2,6 miljonit alla viieaastast last, kusjuures enam kui 90 % nendest lastest elab Aafrikas ja Aasias; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et maailmas kannatab umbes 165 miljonit last, s.t veerand kõigist maailma lastest, kängumise all ja et igal aastal sureb alatoitluse tagajärjel 2,6 miljonit alla viieaastast last, kusjuures enam kui 90 % nendest lastest elab Aafrikas ja Aasias;

| N. | arvestades, et kogu lapsepõlve vältel peetakse alatoitumise ennetamise kõige olulisemaks perioodiks lapse esimest 1  000 elupäeva, sealhulgas raseduse aeg, ja et esimesel kuuel sünnijärgsel kuul peaks imik olema ainult rinnapiimatoidul; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kogu lapsepõlve vältel peetakse alatoitumise ennetamise kõige olulisemaks perioodiks lapse esimest 1  000 elupäeva, sealhulgas raseduse aeg, ja et esimesel kuuel sünnijärgsel kuul peaks imik olema ainult rinnapiimatoidul;

| O. | arvestades, et FAO on kinnitanud, et 20. sajandil vähenes põllukultuuride mitmekesisus 75 % ja et kolmandik olemasolevatest liikidest võib kaduda 2050. aastaks; arvestades, et kõigest 30 põllukultuuri annavad 90 % inimeste tarbitavatest kaloritest ja vaid kolm taimeliiki (riis, nisu ja mais) moodustavad inimeste kaloritarbimises rohkem kui poole; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et FAO on kinnitanud, et 20. sajandil vähenes põllukultuuride mitmekesisus 75 % ja et kolmandik olemasolevatest liikidest võib kaduda 2050. aastaks; arvestades, et kõigest 30 põllukultuuri annavad 90 % inimeste tarbitavatest kaloritest ja vaid kolm taimeliiki (riis, nisu ja mais) moodustavad inimeste kaloritarbimises rohkem kui poole;

| P. | arvestades, et erasektoril, sealhulgas ülemaailmsetel ja riigisisestel toiduettevõtetel, samuti väikestel kohalikel osalejatel, nagu ettevõtjad, põllumajandustootjad ja turukauplejad, on oluline potentsiaal panustada toitumise parandamiseks mitut sidusrühma hõlmavasse tegevusse; arvestades aga, et erasektori tegevus peab moodustama osa laiemast alatoitluse vastu võitlemise strateegiast, mis põhineb õigusel toidule ja mida tuleb vastavalt reguleerida; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et erasektoril, sealhulgas ülemaailmsetel ja riigisisestel toiduettevõtetel, samuti väikestel kohalikel osalejatel, nagu ettevõtjad, põllumajandustootjad ja turukauplejad, on oluline potentsiaal panustada toitumise parandamiseks mitut sidusrühma hõlmavasse tegevusse; arvestades aga, et erasektori tegevus peab moodustama osa laiemast alatoitluse vastu võitlemise strateegiast, mis põhineb õigusel toidule ja mida tuleb vastavalt reguleerida;

| Q. | arvestades, et toidu ja toitainetega kindlustatuse võib saavutada jätkusuutlike kohalike, piirkondlike ja allpiirkondlike põllumajanduslike toidutootmissüsteemide abil, mis põhinevad põllumajandusliku pereettevõtte mudelil, milles on tagatud juurdepääs tootmisvahenditele (maa, tööriistad, laenud jne) ja mis on väikesemahuline, mitmekülgne ja kohalik ning suunatud kõigepealt kohalike kogukondade toiduga varustamisele; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et toidu ja toitainetega kindlustatuse võib saavutada jätkusuutlike kohalike, piirkondlike ja allpiirkondlike põllumajanduslike toidutootmissüsteemide abil, mis põhinevad põllumajandusliku pereettevõtte mudelil, milles on tagatud juurdepääs tootmisvahenditele (maa, tööriistad, laenud jne) ja mis on väikesemahuline, mitmekülgne ja kohalik ning suunatud kõigepealt kohalike kogukondade toiduga varustamisele;

| R. | arvestades, et järjest rohkem leiab kinnitust, et alatoitluse suur koormus lasub mõõdukalt ja pidevalt alatoitunutel, mille tulemuseks on uus tegevussuund, mis eemaldub üksnes tagajärgedele keskendavast meetodist ja liigub uues suunas, hõlmates ka ennetust; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et järjest rohkem leiab kinnitust, et alatoitluse suur koormus lasub mõõdukalt ja pidevalt alatoitunutel, mille tulemuseks on uus tegevussuund, mis eemaldub üksnes tagajärgedele keskendavast meetodist ja liigub uues suunas, hõlmates ka ennetust;

| S. | arvestades, et toitumisele keskenduvatel sekkumismeetmetel ja põllumajandusprogrammidel, sotsiaalsetel turvavõrgustikel, varases lapsepõlves toimuval arengul ja haridusel on tohutu potentsiaal suurendada toitumisalaste sekkumismeetmete ulatust ja tõhusust; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et toitumisele keskenduvatel sekkumismeetmetel ja põllumajandusprogrammidel, sotsiaalsetel turvavõrgustikel, varases lapsepõlves toimuval arengul ja haridusel on tohutu potentsiaal suurendada toitumisalaste sekkumismeetmete ulatust ja tõhusust;

| T. | arvestades, et paljudes arenguriikides sõltutakse liiga palju loodusest püütud valguallikatest (ulukilihast), mis on jätkusuutmatu, teatamata ja vähenev ressurss, mis omakorda võib tuua lähitulevikus kaasa valgupuuduse toidus, mis suurendab veelgi alatoitlust; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et paljudes arenguriikides sõltutakse liiga palju loodusest püütud valguallikatest (ulukilihast), mis on jätkusuutmatu, teatamata ja vähenev ressurss, mis omakorda võib tuua lähitulevikus kaasa valgupuuduse toidus, mis suurendab veelgi alatoitlust;

| U. | arvestades, et raskelt koormatud AKV riikidel on koos rahastajate, mitmepoolsete organisatsioonide ja erasektoriga kohustus suurendada eraldisi toitumisalastele ja toitumispõhistele programmidele; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et raskelt koormatud AKV riikidel on koos rahastajate, mitmepoolsete organisatsioonide ja erasektoriga kohustus suurendada eraldisi toitumisalastele ja toitumispõhistele programmidele;

| V. | arvestades, et võitlusse alatoitluse vastu on väga oluline kaasata pered ja kohalikud kogukonnad, et jõuda ka väga kõrvalistesse piirkondadesse, kus riiklikud struktuurid on nõrgad või ei toimi; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et võitlusse alatoitluse vastu on väga oluline kaasata pered ja kohalikud kogukonnad, et jõuda ka väga kõrvalistesse piirkondadesse, kus riiklikud struktuurid on nõrgad või ei toimi;

| W. | arvestades, et nende rahvatervisesse tehtavate ülioluliste investeeringutega tuleb sobitada toidusüsteemide reformid ja ülemaailmne kooskõlastatud töö, et parandada üleilmset toidusüsteemi, mida juhivad valitsused, kuid kaasates ka peamised osalejad, näiteks erasektori, kodanikuühiskonna ja kogukonnad; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et nende rahvatervisesse tehtavate ülioluliste investeeringutega tuleb sobitada toidusüsteemide reformid ja ülemaailmne kooskõlastatud töö, et parandada üleilmset toidusüsteemi, mida juhivad valitsused, kuid kaasates ka peamised osalejad, näiteks erasektori, kodanikuühiskonna ja kogukonnad;

| X. | arvestades, et kuivades ja poolkuivades piirkondades on karjakasvatus tootlikum kui paikne karjakasvatusettevõtlus, arvestades liha ja kalorite tootmist hektari kohta, aidates seega toita kogukondi ning suurendada toidu ja toiduainetega kindlustatust ja vastupanuvõimet; arvestades, et karjakasvatajate liikuvus ja seega nende võime kohanduda kliimamuutustega kergemini kui paiksed karjakasvatajad võib anda tulemuseks suurema toiduga kindlustatuse; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et kuivades ja poolkuivades piirkondades on karjakasvatus tootlikum kui paikne karjakasvatusettevõtlus, arvestades liha ja kalorite tootmist hektari kohta, aidates seega toita kogukondi ning suurendada toidu ja toiduainetega kindlustatust ja vastupanuvõimet; arvestades, et karjakasvatajate liikuvus ja seega nende võime kohanduda kliimamuutustega kergemini kui paiksed karjakasvatajad võib anda tulemuseks suurema toiduga kindlustatuse;

| Y. | arvestades, et 79 AKV riigist 50 on rannikuriigid ja enam kui 60 neist ekspordib kala ja kalatooteid piirkondlikele ja rahvusvahelistele turgudele; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et 79 AKV riigist 50 on rannikuriigid ja enam kui 60 neist ekspordib kala ja kalatooteid piirkondlikele ja rahvusvahelistele turgudele;

| Z. | arvestades, et ELi arengukoostöö poliitika ja ühine kalanduspoliitika peavad olema järjepidevad, üksteist vastastikku täiendavad ja nõuetekohaselt koordineeritud; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et ELi arengukoostöö poliitika ja ühine kalanduspoliitika peavad olema järjepidevad, üksteist vastastikku täiendavad ja nõuetekohaselt koordineeritud;

| 1. | nõuab tungivalt, et AKV riigid määraksid oma iga-aastases riigieelarves konkreetse ja täielikult rahastatud eelarverea toitumisalastele sekkumistele, mis on suunatud kõigile inimestele, sealhulgas kõige tõrjutumatele, nagu naised, lapsed, eakad ja puuetega inimesed; |
| --- | --- |

1.

nõuab tungivalt, et AKV riigid määraksid oma iga-aastases riigieelarves konkreetse ja täielikult rahastatud eelarverea toitumisalastele sekkumistele, mis on suunatud kõigile inimestele, sealhulgas kõige tõrjutumatele, nagu naised, lapsed, eakad ja puuetega inimesed;

| 2. | julgustab ELi täitma oma kohustust toetada partnerriike, et vähendada 2015. aastaks seitsme miljoni võrra kängumise all kannatavate alla viieaastaste laste arvu, toetada esmatasandi tervishoidu ja võtta vajadusepõhiseid meetmeid toidukriisi perioodide leevendamiseks, astuda vastu raiskamisele ja kombineerida vajaduse korral raiskamise ja kängumise vähendamise strateegiaid; |
| --- | --- |

2.

julgustab ELi täitma oma kohustust toetada partnerriike, et vähendada 2015. aastaks seitsme miljoni võrra kängumise all kannatavate alla viieaastaste laste arvu, toetada esmatasandi tervishoidu ja võtta vajadusepõhiseid meetmeid toidukriisi perioodide leevendamiseks, astuda vastu raiskamisele ja kombineerida vajaduse korral raiskamise ja kängumise vähendamise strateegiaid;

| 3. | nõuab suuremaid investeeringuid tõestatud ja mõõdetavatesse sekkumismeetmetesse, mis võivad parandada ja täiendada toitumist, milles puuduvad olulised toitained, sealhulgas toetades ja uuendades olemasolevaid programme ja eraldades uusi vahendeid, et luua programme seal, kus neid veel ei ole, ja keskendudes sellistele sekkumismeetmetele nagu põhitoiduainete ja maitseainete rikastamine mikrotoitainete lisamise kaudu; |
| --- | --- |

3.

nõuab suuremaid investeeringuid tõestatud ja mõõdetavatesse sekkumismeetmetesse, mis võivad parandada ja täiendada toitumist, milles puuduvad olulised toitained, sealhulgas toetades ja uuendades olemasolevaid programme ja eraldades uusi vahendeid, et luua programme seal, kus neid veel ei ole, ja keskendudes sellistele sekkumismeetmetele nagu põhitoiduainete ja maitseainete rikastamine mikrotoitainete lisamise kaudu;

| 4. | nõuab tungivalt, et AKV riigid lõimiksid võitluse alatoitluse vastu kõigisse arengupoliitika seotud valdkondadesse, eriti põllumajandusse ja esmatasandi tervishoiu programmidesse terviklikuma tegutsemisviisi kaudu, milles keskendutakse õigusele toidule, hõlmates samal ajal kindlasti nendes poliitikasuundades ja programmides kõige tõrjutumad, nagu naised, lapsed, eakad ja puuetega inimesed, ja kontrollides teiste toitumise eesmärkidele suunatud poliitikavaldkondade järjepidevust; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et AKV riigid lõimiksid võitluse alatoitluse vastu kõigisse arengupoliitika seotud valdkondadesse, eriti põllumajandusse ja esmatasandi tervishoiu programmidesse terviklikuma tegutsemisviisi kaudu, milles keskendutakse õigusele toidule, hõlmates samal ajal kindlasti nendes poliitikasuundades ja programmides kõige tõrjutumad, nagu naised, lapsed, eakad ja puuetega inimesed, ja kontrollides teiste toitumise eesmärkidele suunatud poliitikavaldkondade järjepidevust;

| 5. | juhib tähelepanu alatoitumise, alatoitluse ja joogiveele juurdepääsu vahelisele tihedale seosele mõnes riigis ning nõuab, et valitsused ja rahvusvaheline üldsus jätkaksid tööd, tagamaks, et inimestel on joogiveele juurdepääs nii linna- kui ka maapiirkondades; |
| --- | --- |

5.

juhib tähelepanu alatoitumise, alatoitluse ja joogiveele juurdepääsu vahelisele tihedale seosele mõnes riigis ning nõuab, et valitsused ja rahvusvaheline üldsus jätkaksid tööd, tagamaks, et inimestel on joogiveele juurdepääs nii linna- kui ka maapiirkondades;

| 6. | nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus kaitseks nn alt üles lähenemisviisi ja edendaks kohalikku majandust ja kaubandust, mis toetab kohalikke tootjaid; rõhutab, et rahvusvahelise kaubanduse eeskirjad peavad võimaldama poliitika abil toetada toimetulekut ja töökohti seal, kus inimesed elavad, ja tagada, et toit on kohapeal alati kättesaadav; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus kaitseks nn alt üles lähenemisviisi ja edendaks kohalikku majandust ja kaubandust, mis toetab kohalikke tootjaid; rõhutab, et rahvusvahelise kaubanduse eeskirjad peavad võimaldama poliitika abil toetada toimetulekut ja töökohti seal, kus inimesed elavad, ja tagada, et toit on kohapeal alati kättesaadav;

| 7. | kutsub Euroopa Komisjoni üles rakendama AKV riikide abiga 2013. aasta märtsi teatises „Tõhusam välisabi emade ja laste toitumise parandamiseks: ELi poliitikaraamistik” sätestatud kohustust vähendada alla viieaastaste kängumise all kannatavate laste arvu 2025. aastaks vähemalt 10 % ja lahendama ka tõsise alatoitumuse oluline probleem; |
| --- | --- |

7.

kutsub Euroopa Komisjoni üles rakendama AKV riikide abiga 2013. aasta märtsi teatises „Tõhusam välisabi emade ja laste toitumise parandamiseks: ELi poliitikaraamistik” sätestatud kohustust vähendada alla viieaastaste kängumise all kannatavate laste arvu 2025. aastaks vähemalt 10 % ja lahendama ka tõsise alatoitumuse oluline probleem;

| 8. | rõhutab vajadust juhtimise, kohustuste ja vastutuse võtmise järele riigi ja rahvusvahelisel tasandil, määrates ja edendades investeeringuid, mis on jätkusuutlikud pikaajaliste toitumiskavade elluviimiseks AKV riikides; toetab täielikult ÜRO maailma toiduga kindlustatuse komitee rolli üleilmse toiduvarude süsteemi koostöö ja juhtimise parandamisel; |
| --- | --- |

8.

rõhutab vajadust juhtimise, kohustuste ja vastutuse võtmise järele riigi ja rahvusvahelisel tasandil, määrates ja edendades investeeringuid, mis on jätkusuutlikud pikaajaliste toitumiskavade elluviimiseks AKV riikides; toetab täielikult ÜRO maailma toiduga kindlustatuse komitee rolli üleilmse toiduvarude süsteemi koostöö ja juhtimise parandamisel;

| 9. | juhib tähelepanu AKV riikide võetud kohustusele suunata 10 % oma riigi eelarvest põllumajandustootmise arendamisse ning sellega seoses soovitab tungivalt, et nad seaksid prioriteediks põllumajanduslikud pereettevõtted, mis toodavad toiduaineid kohalikele tarbijatele, eesmärgiga kindlustada oma elanikkond jätkusuutlikult toiduga; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu AKV riikide võetud kohustusele suunata 10 % oma riigi eelarvest põllumajandustootmise arendamisse ning sellega seoses soovitab tungivalt, et nad seaksid prioriteediks põllumajanduslikud pereettevõtted, mis toodavad toiduaineid kohalikele tarbijatele, eesmärgiga kindlustada oma elanikkond jätkusuutlikult toiduga;

| 10. | rõhutab vajadust leida alatoitluse probleemile üleilmne, koordineeritud poliitiline lahendus; soovitab, et AKV riigid lisaksid oma põllumajandus-, tervishoiu-, majandus- ja heaolupoliitikasse selged toitumisalased eesmärgid; |
| --- | --- |

10.

rõhutab vajadust leida alatoitluse probleemile üleilmne, koordineeritud poliitiline lahendus; soovitab, et AKV riigid lisaksid oma põllumajandus-, tervishoiu-, majandus- ja heaolupoliitikasse selged toitumisalased eesmärgid;

| 11. | toonitab vajadust läbipaistvate ning siduvate õigus- ja regulatiivsete raamistike järele, mis reguleerivad toiduainetööstuse vastutust AKV riikides toitumispõhiste toodete pakkumisel ning õigest toitumisalasest lähenemisviisist ja selle aluspõhimõtetest kinnipidamisel; |
| --- | --- |

11.

toonitab vajadust läbipaistvate ning siduvate õigus- ja regulatiivsete raamistike järele, mis reguleerivad toiduainetööstuse vastutust AKV riikides toitumispõhiste toodete pakkumisel ning õigest toitumisalasest lähenemisviisist ja selle aluspõhimõtetest kinnipidamisel;

| 12. | rõhutab, et erasektor võib mängida tähtsat rolli avaliku sektori investeeringute kvaliteedi tõstmisel ja et investeerimine Aafrika põllumajandusse peaks põhinema isemajandamisel; väljendab muret, et maa hõivamine ja suured põllumajandusliku toiduainetööstuse ettevõtted võivad olla ohuks kohalikule elanikkonnale ja tootmisele, sest need võivad tuua kaasa maa lühiajalise üleekspluateerimise, loodusliku tootmistsükli lõhkumise ja kohaliku elanikkonna väljasaatmise, mille tagajärjeks on nende põllukultuuride hülgamine; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et erasektor võib mängida tähtsat rolli avaliku sektori investeeringute kvaliteedi tõstmisel ja et investeerimine Aafrika põllumajandusse peaks põhinema isemajandamisel; väljendab muret, et maa hõivamine ja suured põllumajandusliku toiduainetööstuse ettevõtted võivad olla ohuks kohalikule elanikkonnale ja tootmisele, sest need võivad tuua kaasa maa lühiajalise üleekspluateerimise, loodusliku tootmistsükli lõhkumise ja kohaliku elanikkonna väljasaatmise, mille tagajärjeks on nende põllukultuuride hülgamine;

| 13. | julgustab AKV riike looma või tugevdama riiklikke teadus-, tehnoloogia- ja innovatsiooniasutusi, millel on suutlikkus edendada tehnoloogiaid ja teadmisi toitumistulemuste järelevalve vallas, et anda poliitikakujundajatele tõenditel põhinevat teavet toitumisalaste sekkumismeetmete väljatöötamisel; |
| --- | --- |

13.

julgustab AKV riike looma või tugevdama riiklikke teadus-, tehnoloogia- ja innovatsiooniasutusi, millel on suutlikkus edendada tehnoloogiaid ja teadmisi toitumistulemuste järelevalve vallas, et anda poliitikakujundajatele tõenditel põhinevat teavet toitumisalaste sekkumismeetmete väljatöötamisel;

| 14. | kutsub AKV riike üles looma või tugevdama läbipaistvaid, juurdepääsetavaid ja avalikult jagatud teabesüsteeme alatoitluse mõju ja korvamise kohta ning aitama kaasa otsuste vastuvõtmisele paremate toitumisalaste tulemuste saavutamiseks, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni soovitusi; kutsub AKV riike üles võimaldama ja edendama tervislikku toitumist ja juurdepääsu kvaliteetsele ja piisavas koguses toidule; nõuab, et toetataks mitmekesist toitumist ja tugevdataks kohalike toiduainete süsteeme; |
| --- | --- |

14.

kutsub AKV riike üles looma või tugevdama läbipaistvaid, juurdepääsetavaid ja avalikult jagatud teabesüsteeme alatoitluse mõju ja korvamise kohta ning aitama kaasa otsuste vastuvõtmisele paremate toitumisalaste tulemuste saavutamiseks, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni soovitusi; kutsub AKV riike üles võimaldama ja edendama tervislikku toitumist ja juurdepääsu kvaliteetsele ja piisavas koguses toidule; nõuab, et toetataks mitmekesist toitumist ja tugevdataks kohalike toiduainete süsteeme;

| 15. | kutsub Euroopa Komisjoni ja AKV riike üles võtma erimeetmeid, et lahendada tõsise alatoitluse probleem ja tunnistada seda pigem arenguprioriteedi kui lihtsalt humanitaarprobleemina; |
| --- | --- |

15.

kutsub Euroopa Komisjoni ja AKV riike üles võtma erimeetmeid, et lahendada tõsise alatoitluse probleem ja tunnistada seda pigem arenguprioriteedi kui lihtsalt humanitaarprobleemina;

| 16. | kutsub eelkõige alatoitluse probleemidega ülekoormatud AKV riike üles võtma kasutusele tõenditel põhinevad toitumisalased sekkumismeetmed eostamiseelsel perioodil ja noorukieas; |
| --- | --- |

16.

kutsub eelkõige alatoitluse probleemidega ülekoormatud AKV riike üles võtma kasutusele tõenditel põhinevad toitumisalased sekkumismeetmed eostamiseelsel perioodil ja noorukieas;

| 17. | rõhutab, et eelolevatel kümnenditel seisavad AKV riigid silmitsi elanikkonna arvu olulise suurenemisega, mis võib osutuda võimaluseks, aga ka koormaks, kui midagi ei võeta ette laste arengu ja hariduse edendamiseks ja eeskätt lapsi mõjutava tõsise alatoitluse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et eelolevatel kümnenditel seisavad AKV riigid silmitsi elanikkonna arvu olulise suurenemisega, mis võib osutuda võimaluseks, aga ka koormaks, kui midagi ei võeta ette laste arengu ja hariduse edendamiseks ja eeskätt lapsi mõjutava tõsise alatoitluse vastu võitlemiseks;

| 18. | julgustab looma valitsuste, doonorite, erasektori ja kodanikuühiskonna, eeskätt põllumajandustootjate partnerlusi toitumisalaste sekkumismeetmete kiirendamiseks kogukonna ja riigi tasandil, eeskätt liikumise Scaling Up Nutrition (SUN) struktuuride kaudu meetmete hõlbustamiseks, toetamiseks ja koordineerimiseks; |
| --- | --- |

18.

julgustab looma valitsuste, doonorite, erasektori ja kodanikuühiskonna, eeskätt põllumajandustootjate partnerlusi toitumisalaste sekkumismeetmete kiirendamiseks kogukonna ja riigi tasandil, eeskätt liikumise Scaling Up Nutrition (SUN) struktuuride kaudu meetmete hõlbustamiseks, toetamiseks ja koordineerimiseks;

| 19. | kordab, kui tähtis on kindlustada kõik olemasolevad maaga seotud õigused, et tagada põllumajanduslike pereettevõtete tugevdamine ja osutada vastupanu maad hõivavatele välismaistele äriühingutele, kes kujutavad toiduga kindlustatusele lisaohtu; |
| --- | --- |

19.

kordab, kui tähtis on kindlustada kõik olemasolevad maaga seotud õigused, et tagada põllumajanduslike pereettevõtete tugevdamine ja osutada vastupanu maad hõivavatele välismaistele äriühingutele, kes kujutavad toiduga kindlustatusele lisaohtu;

| 20. | kutsub AKV riike üles kaasama naisi ja puuetega inimesi otsustusprotsessi seoses riiklike ja rahvusvaheliste lahendustega riikide ja üleilmsetele toitumise ja toiduga kindlustatuse probleemidele ning kutsub AKV riike üles süvalaiendama toitumispoliitikas soo aspekti ja andma naistele paremaid tagatisi juurdepääsuks vahenditele, haridusele ja sotsiaalteenustele; |
| --- | --- |

20.

kutsub AKV riike üles kaasama naisi ja puuetega inimesi otsustusprotsessi seoses riiklike ja rahvusvaheliste lahendustega riikide ja üleilmsetele toitumise ja toiduga kindlustatuse probleemidele ning kutsub AKV riike üles süvalaiendama toitumispoliitikas soo aspekti ja andma naistele paremaid tagatisi juurdepääsuks vahenditele, haridusele ja sotsiaalteenustele;

| 21. | kutsub AKV riike ja doonorriike üles tunnustama põlvkondadevahelise solidaarsuse tähtsust näljast ja äärmisest vaesusest ülesaamiseks; rõhutab, kui tähtis on emade tasustamata töö hooldajatena, ja nende peamist rolli kõigis toitumisega seotud sekkumismeetmetes; |
| --- | --- |

21.

kutsub AKV riike ja doonorriike üles tunnustama põlvkondadevahelise solidaarsuse tähtsust näljast ja äärmisest vaesusest ülesaamiseks; rõhutab, kui tähtis on emade tasustamata töö hooldajatena, ja nende peamist rolli kõigis toitumisega seotud sekkumismeetmetes;

| 22. | julgustab AKV riike võtma vastu ning rakendama emaduse ja isaduse kaitset käsitlevaid õigusakte ja seonduvaid meetmeid, mis võimaldavad naistel ja meestel täita oma hooldaja rolli, ja seega rahuldada oma laste toitumisvajadused ja kaitsta tervist, kaitstes samal ajal ka enda tööga kindlustatust; |
| --- | --- |

22.

julgustab AKV riike võtma vastu ning rakendama emaduse ja isaduse kaitset käsitlevaid õigusakte ja seonduvaid meetmeid, mis võimaldavad naistel ja meestel täita oma hooldaja rolli, ja seega rahuldada oma laste toitumisvajadused ja kaitsta tervist, kaitstes samal ajal ka enda tööga kindlustatust;

| 23. | nõuab tungivalt, et arengukoostöö partnerid, sealhulgas EL, annaksid AKV riikidele tehnilist abi, et tugevdada nende riiklikku mitut sektorit hõlmavaid toitumiskavu ja programme, pannes peamise rõhu inimeste tervisega seotud suutlikkuse suurendamisele; |
| --- | --- |

23.

nõuab tungivalt, et arengukoostöö partnerid, sealhulgas EL, annaksid AKV riikidele tehnilist abi, et tugevdada nende riiklikku mitut sektorit hõlmavaid toitumiskavu ja programme, pannes peamise rõhu inimeste tervisega seotud suutlikkuse suurendamisele;

| 24. | kutsub ELi üles siduma humanitaarabi operatsioonid tihedamalt arengupoliitika suundadega, mis tegelevad alatoitluse struktuuriliste põhjustega, ja tagama, et põllumajanduse arenguprojektide suhtes viiakse läbi toitumisalase mõju hindamised; |
| --- | --- |

24.

kutsub ELi üles siduma humanitaarabi operatsioonid tihedamalt arengupoliitika suundadega, mis tegelevad alatoitluse struktuuriliste põhjustega, ja tagama, et põllumajanduse arenguprojektide suhtes viiakse läbi toitumisalase mõju hindamised;

| 25. | kutsub AKV riike üles töötama välja ja võtma kasutusele või tugevdama terviklikke ja kaasavaid riigi omanduses olevaid sotsiaalkaitse- ja tervishoiusüsteeme, mis keskenduvad toiduga kindlustatusele ja toitumisele, tagama aktiivne ja kaasav mitut sidusrühma hõlmav osalemine ning edendama laialdast juurdepääsu nende teenustele ning taskukohase hinna ja kõrge toiteväärtusega toidukaupadele, samuti juurdepääsu veele ja kanalisatsioonirajatistele; |
| --- | --- |

25.

kutsub AKV riike üles töötama välja ja võtma kasutusele või tugevdama terviklikke ja kaasavaid riigi omanduses olevaid sotsiaalkaitse- ja tervishoiusüsteeme, mis keskenduvad toiduga kindlustatusele ja toitumisele, tagama aktiivne ja kaasav mitut sidusrühma hõlmav osalemine ning edendama laialdast juurdepääsu nende teenustele ning taskukohase hinna ja kõrge toiteväärtusega toidukaupadele, samuti juurdepääsu veele ja kanalisatsioonirajatistele;

| 26. | kutsub AKV riike ja ELi liikmesriike üles lisama põllumajanduse, toiduga kindlustatuse ja toitumisega seotud programmide ning hädaolukordade meetmete, strateegiate ja poliitikasuundade selge eesmärgi ja oodatava tulemusena naiste, teismeliste tüdrukute, imikute, laste, eakate ja puuetega inimeste toitumisalase olukorra parandamise, võttes arvesse varjatud nälga ja mikrotoitainete vaegust ning rasvumist kui uut alatoitumise ilmingut, alates kavandamisest kuni rakendamiseni, ja lisaks edendama rinnaga toitmist ja piisavat lisatoidu andmist ja tegema ussitõrjet ning kasutama terapeutilisi toitmismeetodeid; |
| --- | --- |

26.

kutsub AKV riike ja ELi liikmesriike üles lisama põllumajanduse, toiduga kindlustatuse ja toitumisega seotud programmide ning hädaolukordade meetmete, strateegiate ja poliitikasuundade selge eesmärgi ja oodatava tulemusena naiste, teismeliste tüdrukute, imikute, laste, eakate ja puuetega inimeste toitumisalase olukorra parandamise, võttes arvesse varjatud nälga ja mikrotoitainete vaegust ning rasvumist kui uut alatoitumise ilmingut, alates kavandamisest kuni rakendamiseni, ja lisaks edendama rinnaga toitmist ja piisavat lisatoidu andmist ja tegema ussitõrjet ning kasutama terapeutilisi toitmismeetodeid;

| 27. | rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata väikestele arenevatele saareriikidele, kus valitsevad erinevad geograafilised ja kliimatingimused ning kus on erinev kultuuriline ja majanduslik areng, kuid mis seisavad säästva arenguni jõudmisel ühiste probleemide ees; juhib tähelepanu, et kuigi nendel saartel väheneb alatoitunud inimeste arv, on jätkuvalt tarbimises probleemiks piisav toitumine ja sõltuvus töödeldud toiduainetest, millega kaasnevad kõrge rasvumise, südamehaiguste ja diabeedi määr; |
| --- | --- |

27.

rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata väikestele arenevatele saareriikidele, kus valitsevad erinevad geograafilised ja kliimatingimused ning kus on erinev kultuuriline ja majanduslik areng, kuid mis seisavad säästva arenguni jõudmisel ühiste probleemide ees; juhib tähelepanu, et kuigi nendel saartel väheneb alatoitunud inimeste arv, on jätkuvalt tarbimises probleemiks piisav toitumine ja sõltuvus töödeldud toiduainetest, millega kaasnevad kõrge rasvumise, südamehaiguste ja diabeedi määr;

| 28. | rõhutab, et alatoitluse vastu võitlemiseks tehtav töö peab toimuma koos ennetuse ja ravistrateegiatega, milles on ühendatud peamiste surmaga lõppevate haiguste varajane ravi, kasutusvalmis lisatoidu jagamine ja laiaulatuslikumad vaktsineerimiskavad; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et alatoitluse vastu võitlemiseks tehtav töö peab toimuma koos ennetuse ja ravistrateegiatega, milles on ühendatud peamiste surmaga lõppevate haiguste varajane ravi, kasutusvalmis lisatoidu jagamine ja laiaulatuslikumad vaktsineerimiskavad;

| 29. | kutsub AKV riike, ELi liikmesriike ja rahvusvahelist üldsust üles tagama, et 2015. aasta järgne ülemaailmne arenguraamistik sisaldab alatoitlusevastase võitluse kaugeleulatuvaid eesmärke; arvestades toitumise tähtsust teiste arengueesmärkide jaoks, kutsub nimetatud osalejaid üles avaldama survet, et toitumine lisataks teistesse asjaomastesse eesmärkidesse, toetudes aastatuhande arengueesmärkide, eeskätt 1. eesmärgi täitmisel siiani saadud õppetundidele; |
| --- | --- |

29.

kutsub AKV riike, ELi liikmesriike ja rahvusvahelist üldsust üles tagama, et 2015. aasta järgne ülemaailmne arenguraamistik sisaldab alatoitlusevastase võitluse kaugeleulatuvaid eesmärke; arvestades toitumise tähtsust teiste arengueesmärkide jaoks, kutsub nimetatud osalejaid üles avaldama survet, et toitumine lisataks teistesse asjaomastesse eesmärkidesse, toetudes aastatuhande arengueesmärkide, eeskätt 1. eesmärgi täitmisel siiani saadud õppetundidele;

| 30. | palub Euroopa Komisjonil kaasata 2015. aasta maailmanäitusel osalevad liikmesriigid ühise algatuse käivitamisse, mis tugineb teemale „Meie planeedile toidu ja eluks vajaliku energia tagamine”, eesmärgiga tagada kohustuste võtmine ja siduvate eesmärkide seadmine nälja ja alatoitumuse vastu võitlemiseks koos mitmekesiste strateegiatega valdkondades, mis ulatuvad põllumajandusest arengukoostööni; |
| --- | --- |

30.

palub Euroopa Komisjonil kaasata 2015. aasta maailmanäitusel osalevad liikmesriigid ühise algatuse käivitamisse, mis tugineb teemale „Meie planeedile toidu ja eluks vajaliku energia tagamine”, eesmärgiga tagada kohustuste võtmine ja siduvate eesmärkide seadmine nälja ja alatoitumuse vastu võitlemiseks koos mitmekesiste strateegiatega valdkondades, mis ulatuvad põllumajandusest arengukoostööni;

| 31. | kutsub AKV riikide valitsusi ja ELi üles tegema koostööd põllumajanduse planeerimisel, sealhulgas loodusest püütud valguallikate, toiduga kindlustatuse ja toitumisega seotud programmide ja hädaolukordadele reageerimise, strateegiate ja poliitika valdkonnas, alates kavandamisest kuni rakendamiseni; |
| --- | --- |

31.

kutsub AKV riikide valitsusi ja ELi üles tegema koostööd põllumajanduse planeerimisel, sealhulgas loodusest püütud valguallikate, toiduga kindlustatuse ja toitumisega seotud programmide ja hädaolukordadele reageerimise, strateegiate ja poliitika valdkonnas, alates kavandamisest kuni rakendamiseni;

| 32. | nõuab, et EL annaks oma arenguabi eelarve raames eritoetust Atlandi ja Vaikse ookeani piirkonna AKV riikide elanikkonnale, kes sõltuvad peaaegu täielikult kalapüügist, nii nende sissetuleku kui ka nende ja eelkõige nende laste tervise parandamiseks vajalike valkude tagamiseks; |
| --- | --- |

32.

nõuab, et EL annaks oma arenguabi eelarve raames eritoetust Atlandi ja Vaikse ookeani piirkonna AKV riikide elanikkonnale, kes sõltuvad peaaegu täielikult kalapüügist, nii nende sissetuleku kui ka nende ja eelkõige nende laste tervise parandamiseks vajalike valkude tagamiseks;

| 33. | kutsub AKV riike ja ELi üles ühemõtteliselt kinnitama, et kalapüük võib aidata lahendada alatoitluse probleemi ja ennetada nälga AKV riikides; |
| --- | --- |

33.

kutsub AKV riike ja ELi üles ühemõtteliselt kinnitama, et kalapüük võib aidata lahendada alatoitluse probleemi ja ennetada nälga AKV riikides;

| 34. | kutsub AKV rannikuriike üles keelduma lisamast rahvusvahelistesse kalanduskokkulepetesse selliseid klausleid, mis kahjustavad AKV riikide elanikkonna õigust kasutada kohalikke kalavarusid alatoitluse probleemi lahendamise vahendina; |
| --- | --- |

34.

kutsub AKV rannikuriike üles keelduma lisamast rahvusvahelistesse kalanduskokkulepetesse selliseid klausleid, mis kahjustavad AKV riikide elanikkonna õigust kasutada kohalikke kalavarusid alatoitluse probleemi lahendamise vahendina;

| 35. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujale, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile ja ÜRO Inimõiguste Nõukogule. |
| --- | --- |

35.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujale, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile ja ÜRO Inimõiguste Nõukogule.

RESOLUTSIOON (27)

Ebola viirushaiguse puhangu kohta

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | kes kohtus 1.–3. detsembril 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

kes kohtus 1.–3. detsembril 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 18. septembri 2014. aasta resolutsiooni 2177(2014) rahu ja julgeoleku kohta Aafrikas; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 18. septembri 2014. aasta resolutsiooni 2177(2014) rahu ja julgeoleku kohta Aafrikas;

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni otsust luua ajaloo esimene ÜRO tervisealase hädaolukorra missioon – ÜRO Ebola viirushaiguse hädaolukorrale reageerimise missioon (UN Mission for Ebola Emergency Response (UNMEER)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni otsust luua ajaloo esimene ÜRO tervisealase hädaolukorra missioon – ÜRO Ebola viirushaiguse hädaolukorrale reageerimise missioon (UN Mission for Ebola Emergency Response (UNMEER)),

| — | võttes arvesse 13. augusti 2014. aasta kohtumist, millel ÜRO peasekretär Ban Ki-moon kutsus Lääne-Aafrika praegusele Ebola viirushaiguse puhangule reageerimiseks kokku kogu ÜRO süsteemi hõlmava koordineerimiskoosoleku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. augusti 2014. aasta kohtumist, millel ÜRO peasekretär Ban Ki-moon kutsus Lääne-Aafrika praegusele Ebola viirushaiguse puhangule reageerimiseks kokku kogu ÜRO süsteemi hõlmava koordineerimiskoosoleku,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 5. septembri ja 16. oktoobri 2014. aasta „hädakutsungit” jõupingutuste suurendamiseks, et reageerida Ebola viirushaiguse kriisile ja viia lubadused ellu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni 5. septembri ja 16. oktoobri 2014. aasta „hädakutsungit” jõupingutuste suurendamiseks, et reageerida Ebola viirushaiguse kriisile ja viia lubadused ellu,

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 8. augusti 2014. aasta deklaratsiooni, mille kohaselt on Ebola viirushaiguse puhangu näol Lääne-Aafrikas tegemist rahvusvahelise ulatusega rahvatervisealase hädaolukorraga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 8. augusti 2014. aasta deklaratsiooni, mille kohaselt on Ebola viirushaiguse puhangu näol Lääne-Aafrikas tegemist rahvusvahelise ulatusega rahvatervisealase hädaolukorraga,

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni 28. augustil 2014. aastal väljastatud Ebola viirushaigusele reageerimise tegevuskava ja selle ajakohastusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni 28. augustil 2014. aastal väljastatud Ebola viirushaigusele reageerimise tegevuskava ja selle ajakohastusi;

| — | võttes arvesse 21. augustil 2014. aastal moodustatud Aafrika Liidu missiooni Aafrika Liidu toetus ebolapuhangu ohjeldamiseks Lääne-Aafrikas (ASEOWA), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. augustil 2014. aastal moodustatud Aafrika Liidu missiooni Aafrika Liidu toetus ebolapuhangu ohjeldamiseks Lääne-Aafrikas (ASEOWA),

| — | võttes arvesse AKV riikide rühma 6. novembri 2014. aasta deklaratsiooni ebolapuhangu kohta Lääne-Aafrikas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV riikide rühma 6. novembri 2014. aasta deklaratsiooni ebolapuhangu kohta Lääne-Aafrikas,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni/Euroopa välisteenistuse ELi laiaulatuslikku raamistikku Ebola viiruse puhangule reageerimiseks Lääne-Aafrikas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni/Euroopa välisteenistuse ELi laiaulatuslikku raamistikku Ebola viiruse puhangule reageerimiseks Lääne-Aafrikas,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. oktoobri 2014. aasta kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. oktoobri 2014. aasta kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse ELi välisasjade nõukogu 15. augusti, 20. oktoobri ja 17. novembri 2014. aasta järeldusi ebola kriisi kohta Lääne-Aafrikas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi välisasjade nõukogu 15. augusti, 20. oktoobri ja 17. novembri 2014. aasta järeldusi ebola kriisi kohta Lääne-Aafrikas,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 18. septembri 2014. aasta resolutsiooni ELi reageerimise kohta Ebola-puhangule (28), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 18. septembri 2014. aasta resolutsiooni ELi reageerimise kohta Ebola-puhangule (28),

| A. | arvestades, et praegu Lääne-Aafrika piirkonda mõjutav Ebola viirushaiguse puhang on selle haiguse kõigi aegade suurim puhang ja see levib jätkuvalt; arvestades, et WHO on kuulutanud ebolapuhangu rahvusvahelise ulatusega rahvatervisealaseks hädaolukorraks, mis nõuab koordineeritud rahvusvahelist reageerimist; arvestades, et ebolapuhang ei ole ainult meditsiini- ja humanitaarkatastroof, vaid see mõjutab ka majandust, kaubandust, rahandust ja avalikku julgeolekut, samuti kogu piirkonna sotsiaalset struktuuri; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et praegu Lääne-Aafrika piirkonda mõjutav Ebola viirushaiguse puhang on selle haiguse kõigi aegade suurim puhang ja see levib jätkuvalt; arvestades, et WHO on kuulutanud ebolapuhangu rahvusvahelise ulatusega rahvatervisealaseks hädaolukorraks, mis nõuab koordineeritud rahvusvahelist reageerimist; arvestades, et ebolapuhang ei ole ainult meditsiini- ja humanitaarkatastroof, vaid see mõjutab ka majandust, kaubandust, rahandust ja avalikku julgeolekut, samuti kogu piirkonna sotsiaalset struktuuri;

| B. | arvestades, et alates sellest, kui ebolapuhang 22. märtsil 2014. aastal Guineas ametlikult välja kuulutati, on see mõjutanud enam kui 15  000 inimest ja põhjustanud ligi 7  000 surmajuhtumit, enamik neist Guineas, Libeerias ja Sierra Leones, ning arvestades, et viiruse levikut tuleb alles ohjeldada; arvestades, et Malis on kinnitatud Ebola viirushaiguse uued juhtumid; arvestades aga, et WHO on kuulutanud Nigeeria, Senegali ja Kongo Demokraatliku Vabariigi ebolavabadeks riikideks; arvestades, et eespool nimetatud arvud hõlmavad suurt hulka kohalikke ja rahvusvahelisi tervishoiu- ja humanitaartöötajaid; arvestades, et haigusest mõjutatud inimeste arv võib olla alahinnatud teatamata ebolanakkuse juhtumite ja surmajuhtumite tõttu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et alates sellest, kui ebolapuhang 22. märtsil 2014. aastal Guineas ametlikult välja kuulutati, on see mõjutanud enam kui 15  000 inimest ja põhjustanud ligi 7  000 surmajuhtumit, enamik neist Guineas, Libeerias ja Sierra Leones, ning arvestades, et viiruse levikut tuleb alles ohjeldada; arvestades, et Malis on kinnitatud Ebola viirushaiguse uued juhtumid; arvestades aga, et WHO on kuulutanud Nigeeria, Senegali ja Kongo Demokraatliku Vabariigi ebolavabadeks riikideks; arvestades, et eespool nimetatud arvud hõlmavad suurt hulka kohalikke ja rahvusvahelisi tervishoiu- ja humanitaartöötajaid; arvestades, et haigusest mõjutatud inimeste arv võib olla alahinnatud teatamata ebolanakkuse juhtumite ja surmajuhtumite tõttu;

| C. | arvestades, et kohapealsed kõige aktiivsemad valitsusvälised organisatsioonid, nagu Médecins Sans Frontières (Piirideta Arstid) ja Rahvusvaheline Punase Risti ja Punase Poolkuu Seltside Föderatsioon, hoiatasid juba 2014. aasta märtsis, et praegune ebolapuhang levib kiiresti ja on ohtlikum kui haiguse eelmised puhangud; arvestades, et need organisatsioonid kritiseerisid esialgset rahvusvahelist reaktsiooni kui ohtlikult ebapiisavat; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kohapealsed kõige aktiivsemad valitsusvälised organisatsioonid, nagu Médecins Sans Frontières (Piirideta Arstid) ja Rahvusvaheline Punase Risti ja Punase Poolkuu Seltside Föderatsioon, hoiatasid juba 2014. aasta märtsis, et praegune ebolapuhang levib kiiresti ja on ohtlikum kui haiguse eelmised puhangud; arvestades, et need organisatsioonid kritiseerisid esialgset rahvusvahelist reaktsiooni kui ohtlikult ebapiisavat;

| D. | arvestades, et puhang on toonud esile asjaomaste riikide tervishoiusüsteemide nõrgad küljed, kusjuures suur puudus on inim-, rahalistest ja materiaalsetest ressurssidest, mille tagajärjeks on ebapiisav suutlikkus haigusele asjakohaselt reageerida; arvestades, et see tervisega seotud hädaolukord, mida süvendab viimastel aastakümnetel aset leidnud suuremahuline ajude äravool mõjutatud riikide meditsiinitöötajate hulgas, on toonud esile tungiva vajaduse tugevdada enamiku Aafrika riikide tervishoiusüsteeme; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et puhang on toonud esile asjaomaste riikide tervishoiusüsteemide nõrgad küljed, kusjuures suur puudus on inim-, rahalistest ja materiaalsetest ressurssidest, mille tagajärjeks on ebapiisav suutlikkus haigusele asjakohaselt reageerida; arvestades, et see tervisega seotud hädaolukord, mida süvendab viimastel aastakümnetel aset leidnud suuremahuline ajude äravool mõjutatud riikide meditsiinitöötajate hulgas, on toonud esile tungiva vajaduse tugevdada enamiku Aafrika riikide tervishoiusüsteeme;

| E. | arvestades, et haigusest mõjutatud riigid kannatavad juba praegu toidupuuduse, puuduliku kanalisatsiooni ja veenappuse ning majandusliku kokkuvarisemise all, mille on põhjustanud häired kaubanduses, kommertslendudes ja saagikoristustöödes ebolaepideemia tagajärjel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et haigusest mõjutatud riigid kannatavad juba praegu toidupuuduse, puuduliku kanalisatsiooni ja veenappuse ning majandusliku kokkuvarisemise all, mille on põhjustanud häired kaubanduses, kommertslendudes ja saagikoristustöödes ebolaepideemia tagajärjel;

| F. | arvestades, et rahvusvahelisel üldsusel on moraalne kohustus ebolast mõjutatud riike abistada, sealhulgas anda mitte ainult rahalist abi, vaid ka meditsiinilist ja tegevusabi koolitatud töötajate ja logistilise toe näol haigusjuhtude varaseks tuvastamiseks ja isoleerimiseks, viirusega kokkupuute jälgimiseks ja seireks, mõjutatud elanikkonnarühmade koheseks raviks ning viirust ja sellega nakatumise vältimist käsitlevateks teabekampaaniateks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rahvusvahelisel üldsusel on moraalne kohustus ebolast mõjutatud riike abistada, sealhulgas anda mitte ainult rahalist abi, vaid ka meditsiinilist ja tegevusabi koolitatud töötajate ja logistilise toe näol haigusjuhtude varaseks tuvastamiseks ja isoleerimiseks, viirusega kokkupuute jälgimiseks ja seireks, mõjutatud elanikkonnarühmade koheseks raviks ning viirust ja sellega nakatumise vältimist käsitlevateks teabekampaaniateks;

| G. | arvestades, et ÜRO peasekretär Ban Ki-moon hoiatas 2014. aasta oktoobris, et ebolavastaseks võitluseks on järgmise kuue kuu jooksul vaja vähemalt 1 miljard USA dollarit; arvestades, et seda arvu tuleb võib-olla suurendada, eeskätt siis, kui olukord halveneb veelgi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ÜRO peasekretär Ban Ki-moon hoiatas 2014. aasta oktoobris, et ebolavastaseks võitluseks on järgmise kuue kuu jooksul vaja vähemalt 1 miljard USA dollarit; arvestades, et seda arvu tuleb võib-olla suurendada, eeskätt siis, kui olukord halveneb veelgi;

| H. | arvestades, et suur hulk AKV riike andis rahalist, materiaalset ja tehnilist abi Ebola viiruse puhangu kontrollimiseks tehtavatesse jõupingutustesse haigusest mõjutatud Lääne-Aafrika riikides; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et suur hulk AKV riike andis rahalist, materiaalset ja tehnilist abi Ebola viiruse puhangu kontrollimiseks tehtavatesse jõupingutustesse haigusest mõjutatud Lääne-Aafrika riikides;

| I. | arvestades, et Euroopa Komisjon on osalenud aktiivselt alates haiguspuhangu algusest, tugevdades oma reageerimist epideemiale ja jälgides olukorda Euroopa hädaolukordadele reageerimise keskuse kaudu, mis tegutseb ELi abi koordineerimise platvormina; arvestades, et komisjon üksi on lubanud üle 550 miljoni euro haigusest mõjutatud riikidele meditsiiniuuringute ja ravi tarbeks, logistilise ja humanitaar- ning arenguabina, sealhulgas seadmed ja töötajad; arvestades, et koos ELi liikmesriikide panusega moodustab ELi toetus kokku rohkem kui 1,1 miljardit eurot; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Komisjon on osalenud aktiivselt alates haiguspuhangu algusest, tugevdades oma reageerimist epideemiale ja jälgides olukorda Euroopa hädaolukordadele reageerimise keskuse kaudu, mis tegutseb ELi abi koordineerimise platvormina; arvestades, et komisjon üksi on lubanud üle 550 miljoni euro haigusest mõjutatud riikidele meditsiiniuuringute ja ravi tarbeks, logistilise ja humanitaar- ning arenguabina, sealhulgas seadmed ja töötajad; arvestades, et koos ELi liikmesriikide panusega moodustab ELi toetus kokku rohkem kui 1,1 miljardit eurot;

| J. | arvestades, et EL on saatnud piirkonda humanitaarabieksperdid ja jälgib olukorda ning suhtleb partnerorganisatsioonide ja kohalike asutustega; arvestades, et WHO palvel aktiveeriti liidu kodanikukaitse mehhanism, et aidata kaasa abi ja oskusteabe kiirele kasutuselevõtule piirkonnas ning toetada seda; arvestades, et Euroopa Komisjon on koondanud oma meditsiinilise evakuatsiooni suutlikkuse haigusest mõjutatud riikides kasutatavatele rahvusvahelistele humanitaartöötajatele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EL on saatnud piirkonda humanitaarabieksperdid ja jälgib olukorda ning suhtleb partnerorganisatsioonide ja kohalike asutustega; arvestades, et WHO palvel aktiveeriti liidu kodanikukaitse mehhanism, et aidata kaasa abi ja oskusteabe kiirele kasutuselevõtule piirkonnas ning toetada seda; arvestades, et Euroopa Komisjon on koondanud oma meditsiinilise evakuatsiooni suutlikkuse haigusest mõjutatud riikides kasutatavatele rahvusvahelistele humanitaartöötajatele;

| K. | arvestades, et UNICEFi andmete kohaselt on epideemia tagajärjel jäänud orvuks umbes 4  000 last, ja arvestades, et lapsed on haiguse suhtes eriti vastuvõtlikud, paljud neist on suures ahastuses, oma peredest eraldatud ja nende kooliskäimine on katkestatud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et UNICEFi andmete kohaselt on epideemia tagajärjel jäänud orvuks umbes 4  000 last, ja arvestades, et lapsed on haiguse suhtes eriti vastuvõtlikud, paljud neist on suures ahastuses, oma peredest eraldatud ja nende kooliskäimine on katkestatud;

| L. | arvestades, et kõik ebolavastases võitluses võetavad meetmed peavad olema osa koordineeritud protsessist, et reageerida haigusele paremini, nagu öeldi selgelt välja Lääne-Aafrika riigijuhtide kohtumisel Accras (Ghana), ja arvestades, et riigijuhid nimetasid koordinaatoriks Tema Ekstsellentsi Togo presidendi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kõik ebolavastases võitluses võetavad meetmed peavad olema osa koordineeritud protsessist, et reageerida haigusele paremini, nagu öeldi selgelt välja Lääne-Aafrika riigijuhtide kohtumisel Accras (Ghana), ja arvestades, et riigijuhid nimetasid koordinaatoriks Tema Ekstsellentsi Togo presidendi;

| 1. | väljendab sügavat kaastunnet riikidele ja Ebola viirushaiguse puhangus elu kaotanute peredele; väljendab siirast tänu kõigile humanitaar- ja tervishoiutöötajatele nende jõupingutuste eest epideemia vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat kaastunnet riikidele ja Ebola viirushaiguse puhangus elu kaotanute peredele; väljendab siirast tänu kõigile humanitaar- ja tervishoiutöötajatele nende jõupingutuste eest epideemia vastu võitlemisel;

| 2. | rõhutab, et WHO andmete kohaselt on praegune puhang haigusjuhtude, surmajuhtumite ja geograafilise ulatuse poolest kõigi aegade suurim, ja on endiselt sügavalt mures viiruse jätkuva leviku pärast mitmes Lääne-Aafrika riigis; nõustub ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2177(2014), et ebolapuhang ohustab rahvusvahelist rahu ja julgeolekut; kordab tõsiasja, et epideemia on palju keerukam kui rahvatervise hädaolukord, sest sellel on ka poliitiline, julgeolekualane, majanduslik ja sotsiaalne mõju; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et WHO andmete kohaselt on praegune puhang haigusjuhtude, surmajuhtumite ja geograafilise ulatuse poolest kõigi aegade suurim, ja on endiselt sügavalt mures viiruse jätkuva leviku pärast mitmes Lääne-Aafrika riigis; nõustub ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2177(2014), et ebolapuhang ohustab rahvusvahelist rahu ja julgeolekut; kordab tõsiasja, et epideemia on palju keerukam kui rahvatervise hädaolukord, sest sellel on ka poliitiline, julgeolekualane, majanduslik ja sotsiaalne mõju;

| 3. | peab kahetsusväärseks kriisi alahindamist rahvusvahelise üldsuse poolt ja asjakohase kooskõlastatud strateegia väljatöötamise ja abiga viivitamist; on seisukohal, et rahvusvahelisel üldsusel peab olema suurem osa Ebola viiruse leviku ohjamises ja haigusest mõjutatud Aafrika riigid peaksid samuti võtma endale osa ülesandest lahendada ülemaailmsed julgeoleku- ja tervishoiuprobleemid, mida see viirus endaga kaasa toob; kutsub rahvusvahelist üldsust üles täitma ja austama oma võetud kohustusi ja jätkama tõhustatud tööga, et anda haigusest mõjutatud riikidele ÜRO üldisel juhtimisel ja koordineerimisel vajalikku ja asjakohast abi; |
| --- | --- |

3.

peab kahetsusväärseks kriisi alahindamist rahvusvahelise üldsuse poolt ja asjakohase kooskõlastatud strateegia väljatöötamise ja abiga viivitamist; on seisukohal, et rahvusvahelisel üldsusel peab olema suurem osa Ebola viiruse leviku ohjamises ja haigusest mõjutatud Aafrika riigid peaksid samuti võtma endale osa ülesandest lahendada ülemaailmsed julgeoleku- ja tervishoiuprobleemid, mida see viirus endaga kaasa toob; kutsub rahvusvahelist üldsust üles täitma ja austama oma võetud kohustusi ja jätkama tõhustatud tööga, et anda haigusest mõjutatud riikidele ÜRO üldisel juhtimisel ja koordineerimisel vajalikku ja asjakohast abi;

| 4. | rõhutab, et praegune puhang on oht haigusest mõjutatud riikide ja kogu piirkonna haprale majanduslikule ja poliitilisele ning sotsiaalsele stabiilsusele; on veendunud, et seda kriisi ei saa lahendada pelgalt tervishoiusüsteeme parandades, vaid vaja on integreeritud lähenemisviisi, milles osalevad riiklikud, piirkondlikud ja rahvusvahelised osalejad, ja eri sektorite kaasamist, sealhulgas haridus, koolitus, kanalisatsioon ja toiduabi, et parandada nende oluliste teenuste kriitilised lüngad; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et praegune puhang on oht haigusest mõjutatud riikide ja kogu piirkonna haprale majanduslikule ja poliitilisele ning sotsiaalsele stabiilsusele; on veendunud, et seda kriisi ei saa lahendada pelgalt tervishoiusüsteeme parandades, vaid vaja on integreeritud lähenemisviisi, milles osalevad riiklikud, piirkondlikud ja rahvusvahelised osalejad, ja eri sektorite kaasamist, sealhulgas haridus, koolitus, kanalisatsioon ja toiduabi, et parandada nende oluliste teenuste kriitilised lüngad;

| 5. | toonitab vajadust isoleerida haigus, isoleerimata riike, mida puhang puudutab; rõhutab lisaks vajadust ennetada ellujäänute, eeskätt laste häbimärgistamist; nõuab, et seoses rahvusvahelise reisijateveoga rakendataks kõiki vajalikke ja tõhusaid meetmeid, mis aitavad ära hoida ebola edasise leviku haigusest kõige rohkem mõjutatud Lääne-Aafrika riikidest; |
| --- | --- |

5.

toonitab vajadust isoleerida haigus, isoleerimata riike, mida puhang puudutab; rõhutab lisaks vajadust ennetada ellujäänute, eeskätt laste häbimärgistamist; nõuab, et seoses rahvusvahelise reisijateveoga rakendataks kõiki vajalikke ja tõhusaid meetmeid, mis aitavad ära hoida ebola edasise leviku haigusest kõige rohkem mõjutatud Lääne-Aafrika riikidest;

| 6. | avaldab heameelt ELi liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni võetud kohustuse üle tagada, et rahvusvaheliste humanitaar- ja tervishoiutöötajate ohutuse ja kaitse kindlustamiseks võetakse asjakohased turvameetmed ning et need töötajad saavad piisava väljaõppe; kiidab heaks Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide tehtud töö, et lahendada meditsiinilise evakuatsiooni (MEDEVAC) küsimus, ja asjaolu, et meditsiinitöötajate piirkonnast evakueerimiseks on loodud süsteem; rõhutab vajadust MEDEVACi süsteemi pideva ajakohastamise ja täiustamise järele, võttes arvesse vajaduste võimalikku suurenemist juhul, kui haigusest mõjutatud riikidesse saadetakse suuremal arvul tervishoiutöötajaid; kutsub liikmesriike üles koordineerima lende ja seadma sisse spetsiaalseid õhusildu tervishoiutöötajate ja seadmete transpordiks haigusest mõjutatud riikidesse; |
| --- | --- |

6.

avaldab heameelt ELi liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni võetud kohustuse üle tagada, et rahvusvaheliste humanitaar- ja tervishoiutöötajate ohutuse ja kaitse kindlustamiseks võetakse asjakohased turvameetmed ning et need töötajad saavad piisava väljaõppe; kiidab heaks Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide tehtud töö, et lahendada meditsiinilise evakuatsiooni (MEDEVAC) küsimus, ja asjaolu, et meditsiinitöötajate piirkonnast evakueerimiseks on loodud süsteem; rõhutab vajadust MEDEVACi süsteemi pideva ajakohastamise ja täiustamise järele, võttes arvesse vajaduste võimalikku suurenemist juhul, kui haigusest mõjutatud riikidesse saadetakse suuremal arvul tervishoiutöötajaid; kutsub liikmesriike üles koordineerima lende ja seadma sisse spetsiaalseid õhusildu tervishoiutöötajate ja seadmete transpordiks haigusest mõjutatud riikidesse;

| 7. | kutsub rahvusvahelist üldsust, sealhulgas Euroopa Liitu, Aafrika Liitu ja ECOWASi üles toetama Ebola viirusest mõjutatud riike ja andma hädavajalikke vahendeid ja abi, sealhulgas kasutusvalmis meditsiinivahendid, näiteks kvalifitseeritud ja kogenud töötajatega välihaiglad, varustus, laboriteenused, logistiline, transpordi ja ehituse toetamise suutlikkus, õhusillad ja muu lennundustugi ja aeromeditsiini teenused; rõhutab tehniliste oskuste ja teadmiste, sealhulgas kiire diagnoosimissuutlikkus ja tervishoiutöötajate koolitus, pakkumise tähtsust; |
| --- | --- |

7.

kutsub rahvusvahelist üldsust, sealhulgas Euroopa Liitu, Aafrika Liitu ja ECOWASi üles toetama Ebola viirusest mõjutatud riike ja andma hädavajalikke vahendeid ja abi, sealhulgas kasutusvalmis meditsiinivahendid, näiteks kvalifitseeritud ja kogenud töötajatega välihaiglad, varustus, laboriteenused, logistiline, transpordi ja ehituse toetamise suutlikkus, õhusillad ja muu lennundustugi ja aeromeditsiini teenused; rõhutab tehniliste oskuste ja teadmiste, sealhulgas kiire diagnoosimissuutlikkus ja tervishoiutöötajate koolitus, pakkumise tähtsust;

| 8. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles tegema kõik, mis võimalik, et koordineerida ja tugevdada meditsiiniuuringuid ja töötada välja ebola raviviisid, ravimid ja vaktsiinid, mis on nii efektiivsed kui ka WHO ohutuseeskirjadele vastavad; avaldab heameelt asjaolu üle, et Euroopa Komisjon on teatanud täiendavatest vahenditest vaktsiiniuuringute toetamiseks Euroopas ja Aafrikas koos ebolaga seotud muu teadustööga, kuid rõhutab, et jätkuvalt on vaja täiendavat rahvusvahelist tööd, et rahastada ja koordineerida olemasolevaid teadus- ja arendusprogramme ebola ravi ja vaktsiinide väljatöötamiseks, samuti teiste haiguste jaoks, mis ei paku kohest ärihuvi, kuid mis võivad põhjustada tulevikus sarnaseid epideemiaid; leiab sellega seoses, et nende haiguste vastase vaktsiini väljatöötamine ei tohi sõltuda ravimitööstuse ja eraettevõtete võimalikust kasumist; |
| --- | --- |

8.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles tegema kõik, mis võimalik, et koordineerida ja tugevdada meditsiiniuuringuid ja töötada välja ebola raviviisid, ravimid ja vaktsiinid, mis on nii efektiivsed kui ka WHO ohutuseeskirjadele vastavad; avaldab heameelt asjaolu üle, et Euroopa Komisjon on teatanud täiendavatest vahenditest vaktsiiniuuringute toetamiseks Euroopas ja Aafrikas koos ebolaga seotud muu teadustööga, kuid rõhutab, et jätkuvalt on vaja täiendavat rahvusvahelist tööd, et rahastada ja koordineerida olemasolevaid teadus- ja arendusprogramme ebola ravi ja vaktsiinide väljatöötamiseks, samuti teiste haiguste jaoks, mis ei paku kohest ärihuvi, kuid mis võivad põhjustada tulevikus sarnaseid epideemiaid; leiab sellega seoses, et nende haiguste vastase vaktsiini väljatöötamine ei tohi sõltuda ravimitööstuse ja eraettevõtete võimalikust kasumist;

| 9. | tunneb heameelt ELi rahalise toetuse üle Aafrika Liidu ASEOWA missioonile ja Aafrika Liidu piirkondliku koordineerimise tagamiseks tehtud töö üle, sealhulgas humanitaarkoridori avamine Dakarist ja Abidjani piirkondlikest lennuteenistustest ning UNMEERi koordinatsioonikeskuse loomine Accras; kutsub Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Komisjoni üles toetama ja julgustama Aafrika Liitu seoses vajadusega tervikliku tegevuskava järele, mis hõlmab ebola kriisi poliitilist, julgeolekualast, majanduslikku ja sotsiaalset mõju, mis avaldub piirkonnale jätkuvalt ka väljaspool praegust meditsiinilist hädaolukorda; |
| --- | --- |

9.

tunneb heameelt ELi rahalise toetuse üle Aafrika Liidu ASEOWA missioonile ja Aafrika Liidu piirkondliku koordineerimise tagamiseks tehtud töö üle, sealhulgas humanitaarkoridori avamine Dakarist ja Abidjani piirkondlikest lennuteenistustest ning UNMEERi koordinatsioonikeskuse loomine Accras; kutsub Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Komisjoni üles toetama ja julgustama Aafrika Liitu seoses vajadusega tervikliku tegevuskava järele, mis hõlmab ebola kriisi poliitilist, julgeolekualast, majanduslikku ja sotsiaalset mõju, mis avaldub piirkonnale jätkuvalt ka väljaspool praegust meditsiinilist hädaolukorda;

| 10. | peab tervitatavaks ja toetab innukalt juba enam kui 550 miljoni euroni küündivat Euroopa Komisjoni rahalise toetuse jätkuvat suurendamist kriisile reageerimiseks humanitaar- ja arenguabi, logistika ja uurimistöö valdkonnas; rõhutab vajadust laiendada seda investeeringut projektidele juba viirusest mõjutatud riikide naaberriikides, et vältida viiruse levikut teistesse Lääne-Aafrika riikidesse, kus haiguspuhangul oleksid väga rasked tagajärjed; kutsub ELi üles kehtestama kontrollisüsteemid, tagamaks, et epideemiavastaseks võitluseks eraldatud eelarvet kasutatakse asjakohaselt ja tulemuslikult; |
| --- | --- |

10.

peab tervitatavaks ja toetab innukalt juba enam kui 550 miljoni euroni küündivat Euroopa Komisjoni rahalise toetuse jätkuvat suurendamist kriisile reageerimiseks humanitaar- ja arenguabi, logistika ja uurimistöö valdkonnas; rõhutab vajadust laiendada seda investeeringut projektidele juba viirusest mõjutatud riikide naaberriikides, et vältida viiruse levikut teistesse Lääne-Aafrika riikidesse, kus haiguspuhangul oleksid väga rasked tagajärjed; kutsub ELi üles kehtestama kontrollisüsteemid, tagamaks, et epideemiavastaseks võitluseks eraldatud eelarvet kasutatakse asjakohaselt ja tulemuslikult;

| 11. | kutsub ELi üles suurendama arengukoostöö jõupingutusi, et toetada ja tugevdada tervishoiusüsteeme AKV riikides pikas perspektiivis, nagu on sätestatud Cotonou lepingus, ning tagada, et tervishoid seatakse järgmises programmitöö tsüklis Euroopa Arengufondi enim mõjutatud riikide ja 11. Euroopa Arengufondi AKV-sisese arengukoostöö programmi riikliku soovituskava sihtsektoriks; |
| --- | --- |

11.

kutsub ELi üles suurendama arengukoostöö jõupingutusi, et toetada ja tugevdada tervishoiusüsteeme AKV riikides pikas perspektiivis, nagu on sätestatud Cotonou lepingus, ning tagada, et tervishoid seatakse järgmises programmitöö tsüklis Euroopa Arengufondi enim mõjutatud riikide ja 11. Euroopa Arengufondi AKV-sisese arengukoostöö programmi riikliku soovituskava sihtsektoriks;

| 12. | juhib tähelepanu sellele, et ebolast mõjutatud riikidele antav rahaline abi ei tohiks tulla pikaajalise arenguabi arvelt, vaid peaks seda täiendama, ja et abi peaks minema kaugemale esmasest arstiabist ja laienema mõjutatud piirkondades tervishoiuga seotud põhiteenustele, nagu kanalisatsioon ja puhas vesi; |
| --- | --- |

12.

juhib tähelepanu sellele, et ebolast mõjutatud riikidele antav rahaline abi ei tohiks tulla pikaajalise arenguabi arvelt, vaid peaks seda täiendama, ja et abi peaks minema kaugemale esmasest arstiabist ja laienema mõjutatud piirkondades tervishoiuga seotud põhiteenustele, nagu kanalisatsioon ja puhas vesi;

| 13. | nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus võtaks viivitamata meetmeid näljakriisi ennetamiseks ning toiduga kindlustatuse ja elatusvahendite tagamiseks ebolast mõjutatud piirkondades, arvestades toidukaubanduse vähenemist, hindade tõusu ja vähenenud saaki; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus võtaks viivitamata meetmeid näljakriisi ennetamiseks ning toiduga kindlustatuse ja elatusvahendite tagamiseks ebolast mõjutatud piirkondades, arvestades toidukaubanduse vähenemist, hindade tõusu ja vähenenud saaki;

| 14. | tunneb sellega seoses heameelt Aafrika Liidu tahte üle laiendada oma Aafrika põua ja näljahäda erakorralise abi erifondi mandaati, et hõlmata rahvatervisealased hädaolukorrad ja muud katastroofid; toetab Aafrika Liidu üleskutset oma liikmesriikidele teha sellesse fondi vagatahtlikke sissemakseid; nõuab ka kohest vastust FAO üleskutsele rahastada oma piirkondliku reageerimise programmi, et abistada ebolapuhangus kõige enam kannatada saanud põllumajandustootjate perekondi; |
| --- | --- |

14.

tunneb sellega seoses heameelt Aafrika Liidu tahte üle laiendada oma Aafrika põua ja näljahäda erakorralise abi erifondi mandaati, et hõlmata rahvatervisealased hädaolukorrad ja muud katastroofid; toetab Aafrika Liidu üleskutset oma liikmesriikidele teha sellesse fondi vagatahtlikke sissemakseid; nõuab ka kohest vastust FAO üleskutsele rahastada oma piirkondliku reageerimise programmi, et abistada ebolapuhangus kõige enam kannatada saanud põllumajandustootjate perekondi;

| 15. | tunneb heameelt ÜRO ebola hädaolukorrale reageerimise missiooni (UNMEER) loomise ja ELi ebola töökonna moodustamise üle, samuti volinik Christos Stylianidesi ELi Ebola viiruse koordinaatoriks nimetamise üle; kiidab heaks voliniku otsuse tugevdada ELi ühist reageerimist ja koordineerimist ning aidata kaasa tihedale koostööle ÜRO, piirkondlike organisatsioonide ja teiste peamiste partneritega; avaldab tunnustust Stylianidesi visiidi eest haiguspuhangust mõjutatud piirkonda 2014. aasta novembris, et hinnata vajadusi ja puudujääke ELi töös puhangu ohjamisel; jagab seisukohta, et see kohapealne hindamine on oluline samm eduka tegutsemisviisi kohta otsuse tegemisel; |
| --- | --- |

15.

tunneb heameelt ÜRO ebola hädaolukorrale reageerimise missiooni (UNMEER) loomise ja ELi ebola töökonna moodustamise üle, samuti volinik Christos Stylianidesi ELi Ebola viiruse koordinaatoriks nimetamise üle; kiidab heaks voliniku otsuse tugevdada ELi ühist reageerimist ja koordineerimist ning aidata kaasa tihedale koostööle ÜRO, piirkondlike organisatsioonide ja teiste peamiste partneritega; avaldab tunnustust Stylianidesi visiidi eest haiguspuhangust mõjutatud piirkonda 2014. aasta novembris, et hinnata vajadusi ja puudujääke ELi töös puhangu ohjamisel; jagab seisukohta, et see kohapealne hindamine on oluline samm eduka tegutsemisviisi kohta otsuse tegemisel;

| 16. | rõhutab, et edukas reageerimine ebolale nõuab pidevat ülemaailmset juhtimist, tõhusat avalikkuse teavitamist ja muid usalduse suurendamise meetmeid ning et see hõlmab haridust ning teavet, et parandada teadlikkust sümptomitest ja ennetustegevusest eesmärgiga aidata kaasa usalduse tekkele ja üldsuse koostööle seoses ebolavastaste meetmetega; on lisaks veendunud, et tuleb kaasata kohalikud meditsiinitöötajad ja neid tuleb paremini koolitada haigusega kokkupuutunud inimeste ravimiseks ja nad peaksid pidama sidet kohaliku elanikkonna ja rahvusvaheliste meditsiinitöötajate vahel; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et edukas reageerimine ebolale nõuab pidevat ülemaailmset juhtimist, tõhusat avalikkuse teavitamist ja muid usalduse suurendamise meetmeid ning et see hõlmab haridust ning teavet, et parandada teadlikkust sümptomitest ja ennetustegevusest eesmärgiga aidata kaasa usalduse tekkele ja üldsuse koostööle seoses ebolavastaste meetmetega; on lisaks veendunud, et tuleb kaasata kohalikud meditsiinitöötajad ja neid tuleb paremini koolitada haigusega kokkupuutunud inimeste ravimiseks ja nad peaksid pidama sidet kohaliku elanikkonna ja rahvusvaheliste meditsiinitöötajate vahel;

| 17. | on seisukohal, WHO ebolale reageerimise tegevuskava on aluseks esmatähtsale tegevusele ebolavastases võitluses; kutsub ELi ja AKV riike üles abistama WHOd selle tehnilise juhtrolli tugevdamisel ja Ebola viirusest mõjutatud riikide ning võimalikus ohus olevate naaber- ja teiste riikide valitsustele, samuti teistele partneritele tegevustoetuse andmisel; nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus toetaks sünkroniseeritud piiriülest sekkumist praeguse ebolapuhangu vastu võitlemisel; kutsub ELi liikmesriike üles toetama ELi tervikliku reageerimisraamistiku rakendamist; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, WHO ebolale reageerimise tegevuskava on aluseks esmatähtsale tegevusele ebolavastases võitluses; kutsub ELi ja AKV riike üles abistama WHOd selle tehnilise juhtrolli tugevdamisel ja Ebola viirusest mõjutatud riikide ning võimalikus ohus olevate naaber- ja teiste riikide valitsustele, samuti teistele partneritele tegevustoetuse andmisel; nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus toetaks sünkroniseeritud piiriülest sekkumist praeguse ebolapuhangu vastu võitlemisel; kutsub ELi liikmesriike üles toetama ELi tervikliku reageerimisraamistiku rakendamist;

| 18. | nõuab ebolapuhangute ohjamise ja ebolajärgse sotsiaalse ja majandusliku ülesehituse, sealhulgas haigusest mõjutatud riikides ebola tõttu orvustunute toetamise rahvusvaheliste rahastajate konverentsi kokkukutsumist; |
| --- | --- |

18.

nõuab ebolapuhangute ohjamise ja ebolajärgse sotsiaalse ja majandusliku ülesehituse, sealhulgas haigusest mõjutatud riikides ebola tõttu orvustunute toetamise rahvusvaheliste rahastajate konverentsi kokkukutsumist;

| 19. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ÜRO peasekretärile, WHO peadirektorile, AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Ülemkogule, Euroopa Komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi liikmesriikide valitsustele ja riiklikele parlamentidele, AKV riikide valitsustele ja parlamentidele, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile ning Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendusele. |
| --- | --- |

19.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ÜRO peasekretärile, WHO peadirektorile, AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Ülemkogule, Euroopa Komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi liikmesriikide valitsustele ja riiklikele parlamentidele, AKV riikide valitsustele ja parlamentidele, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile ning Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendusele.

RESOLUTSIOON (29)

terrorismi leviku kohta Aafrikas

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | kes kohtus 1.–3. detsembril 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

kes kohtus 1.–3. detsembril 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 18 lõiget 2,

| — | võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (Cotonou leping), eriti selle artiklit 11a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (Cotonou leping), eriti selle artiklit 11a,

| — | võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 2014. aasta märtsi resolutsiooni „Terrorismi ülemaailmne levik: interneti ja sotsiaalmeedia roll”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 2014. aasta märtsi resolutsiooni „Terrorismi ülemaailmne levik: interneti ja sotsiaalmeedia roll”,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1373 (2001), 1566 (2004) ja 1624 (2005), mis hõlmavad terrorismivastase võitluse rahvusvahelise õigusraamistiku olulisi osi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1373 (2001), 1566 (2004) ja 1624 (2005), mis hõlmavad terrorismivastase võitluse rahvusvahelise õigusraamistiku olulisi osi,

| — | võttes arvesse 8. septembril 2006. aastal vastu võetud ÜRO ülemaailmset terrorismivastase võitluse strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. septembril 2006. aastal vastu võetud ÜRO ülemaailmset terrorismivastase võitluse strateegiat,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 68/178 inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse kohta terrorismivastases võitluses, 25. juuli 2013. aasta resolutsiooni 2013/32 tehnilise abi kohta terrorismivastase võitlusega seotud rahvusvaheliste konventsioonide ja protokollide rakendamiseks ning 14. detsembri 2012. aasta resolutsiooni 67/99 rahvusvahelise terrorismi kaotamise abinõude kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 68/178 inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse kohta terrorismivastases võitluses, 25. juuli 2013. aasta resolutsiooni 2013/32 tehnilise abi kohta terrorismivastase võitlusega seotud rahvusvaheliste konventsioonide ja protokollide rakendamiseks ning 14. detsembri 2012. aasta resolutsiooni 67/99 rahvusvahelise terrorismi kaotamise abinõude kohta,

| — | võttes arvesse 2. septembril 2014 Nairobis Keenias toimunud 455. rahu- ja julgeolekunõukogu kohtumist riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. septembril 2014 Nairobis Keenias toimunud 455. rahu- ja julgeolekunõukogu kohtumist riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil,

| — | võttes arvesse 24. septembril 2014 julgeolekunõukogus vastu võetud ÜRO resolutsiooni nr 2178, milles käsitletakse terrorirünnakutest rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule tulenevaid ohte, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24. septembril 2014 julgeolekunõukogus vastu võetud ÜRO resolutsiooni nr 2178, milles käsitletakse terrorirünnakutest rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule tulenevaid ohte,

| — | võttes arvesse 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, eeskätt harta artiklit 4, milles sätestatakse inimeste puutumatu õigus elule ja puutumatusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, eeskätt harta artiklit 4, milles sätestatakse inimeste puutumatu õigus elule ja puutumatusele,

| — | võttes arvesse Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni 1999. aastal vastu võetud terrorismi ennetamise ja sellega võitlemise konventsiooni ja 2002. aastal Aafrika Liidu kõrgetasemelisel valitsustevahelisel kohtumisel vastu võetud Alžiiri tegevuskava terrorismi ennetamise ja sellega võitlemise kohta Aafrikas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni 1999. aastal vastu võetud terrorismi ennetamise ja sellega võitlemise konventsiooni ja 2002. aastal Aafrika Liidu kõrgetasemelisel valitsustevahelisel kohtumisel vastu võetud Alžiiri tegevuskava terrorismi ennetamise ja sellega võitlemise kohta Aafrikas,

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu terrorismivastase koostöö eriesindaja ametisse nimetamist 2010. aasta oktoobris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu terrorismivastase koostöö eriesindaja ametisse nimetamist 2010. aasta oktoobris,

| — | võttes arvesse kommünikeed terrorismi ja vägivaldse ekstremismi ennetamise ja tõkestamise kohta Aafrikas, mis võeti vastu 2. septembril 2014 toimunud Aafrika Liidu 455. rahu- ja julgeolekunõukogu kohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kommünikeed terrorismi ja vägivaldse ekstremismi ennetamise ja tõkestamise kohta Aafrikas, mis võeti vastu 2. septembril 2014 toimunud Aafrika Liidu 455. rahu- ja julgeolekunõukogu kohtumisel,

| — | võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni ministrite nõukogu otsuseid nr 3/04 ja 7/06, milles käsitletakse võitlust interneti kasutamise vastu terroristlikel eesmärkidel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni ministrite nõukogu otsuseid nr 3/04 ja 7/06, milles käsitletakse võitlust interneti kasutamise vastu terroristlikel eesmärkidel,

| — | võttes arvesse 30. novembril 2005 Euroopa Ülemkogul vastu võetud Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. novembril 2005 Euroopa Ülemkogul vastu võetud Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse strateegiat,

| — | võttes arvesse Saheli julgeolekut ja arengut käsitleva ELi 2011. aasta septembri strateegia neljandat sammast, mis on seotud võitlusega vägivaldse ekstremismi ja radikaliseerumise vastu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Saheli julgeolekut ja arengut käsitleva ELi 2011. aasta septembri strateegia neljandat sammast, mis on seotud võitlusega vägivaldse ekstremismi ja radikaliseerumise vastu,

| — | võttes arvesse ELi terrorismivastase võitluse tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi terrorismivastase võitluse tegevuskava,

| — | võttes arvesse 11. detsembri 2013. aasta ELi ülemaailmset lähenemisviisi, milles käsitletakse kriise ja väliskonflikte, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. detsembri 2013. aasta ELi ülemaailmset lähenemisviisi, milles käsitletakse kriise ja väliskonflikte,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni Aafrika Sarve piirkonda käsitleva ELi strateegia kohta (30), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2013. aasta resolutsiooni Aafrika Sarve piirkonda käsitleva ELi strateegia kohta (30),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (31), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 21. novembri 2013. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (31),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 17. juuli 2014. aasta resolutsiooni Nigeeria ja Boko Harami hiljutiste rünnakute kohta (32), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 17. juuli 2014. aasta resolutsiooni Nigeeria ja Boko Harami hiljutiste rünnakute kohta (32),

| — | võttes arvesse 12. juunil 2014. aastal Londonis toimunud ministrite kohtumise järeldusi julgeoleku kohta Nigeerias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. juunil 2014. aastal Londonis toimunud ministrite kohtumise järeldusi julgeoleku kohta Nigeerias,

| A. | arvestades, et terrorism kõigis selle vormides on jätkuvalt üks kõige tõsisemaid ohte rahule, julgeolekule ja arengule; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et terrorism kõigis selle vormides on jätkuvalt üks kõige tõsisemaid ohte rahule, julgeolekule ja arengule;

| B. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1624 (2005) kutsutakse riike võtma kõik vajalikud ja asjakohased meetmed kooskõlas nende rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustustega, et keelata seadusega ära terroriaktide õhutamine ja vältida nende toimepanemisele õhutamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 1624 (2005) kutsutakse riike võtma kõik vajalikud ja asjakohased meetmed kooskõlas nende rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustustega, et keelata seadusega ära terroriaktide õhutamine ja vältida nende toimepanemisele õhutamist;

| C. | arvestades, et viimase kümne aasta jooksul on terrorismioht ja terroriaktide arv Aafrikas kasvanud murettekitava kiirusega, ülemaailmse terrorismiaktide andmebaasis registreeriti ainuüksi 2012. aastal ligi 1  200 vahejuhtumit, kusjuures oma osa mängivad selles nii sisemised kui ka välised tegurid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et viimase kümne aasta jooksul on terrorismioht ja terroriaktide arv Aafrikas kasvanud murettekitava kiirusega, ülemaailmse terrorismiaktide andmebaasis registreeriti ainuüksi 2012. aastal ligi 1  200 vahejuhtumit, kusjuures oma osa mängivad selles nii sisemised kui ka välised tegurid;

| D. | arvestades, et terrorismivastane võitlus saab olla tulemuslik ainult siis, kui see toimub tihedas rahvusvahelises koostöös ja kooskõlas rahvusvahelise õigusega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et terrorismivastane võitlus saab olla tulemuslik ainult siis, kui see toimub tihedas rahvusvahelises koostöös ja kooskõlas rahvusvahelise õigusega;

| E. | arvestades, et mitmed tegurid, nagu vaesus, noorte töötus, sallimatus, hariduse puudumine, sotsiaalne ebaõiglus, konfliktid, halb valitsemistava ja korruptsioon, võivad pakkuda radikaliseerumisele viljakat pinnast; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mitmed tegurid, nagu vaesus, noorte töötus, sallimatus, hariduse puudumine, sotsiaalne ebaõiglus, konfliktid, halb valitsemistava ja korruptsioon, võivad pakkuda radikaliseerumisele viljakat pinnast;

| F. | arvestades, et terrorismi ei saa ega tohi seostada ühegi religiooni, rahvuse, tsivilisatsiooni või territoriaalse algupäraga, eeldusel et religioossed tavad ei ole vastuolus õigusriigi põhimõtetega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et terrorismi ei saa ega tohi seostada ühegi religiooni, rahvuse, tsivilisatsiooni või territoriaalse algupäraga, eeldusel et religioossed tavad ei ole vastuolus õigusriigi põhimõtetega;

| G. | arvestades, et terrorismi õhutavad sellised ebaseaduslikud tegevused nagu pantvangide võtmine ja inimkaubandus, relva-, uimasti- ja loodusvarade kaubandus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et terrorismi õhutavad sellised ebaseaduslikud tegevused nagu pantvangide võtmine ja inimkaubandus, relva-, uimasti- ja loodusvarade kaubandus;

| H. | arvestades, et EL on kandnud Boko Harami ja selle juhi Abubakar Shekau oma terroriorganisatsioonide nimekirja, järgides ÜRO ja teiste rahvusvaheliste partnerite otsust kuulutada Boko Haram terroristlikuks organisatsiooniks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EL on kandnud Boko Harami ja selle juhi Abubakar Shekau oma terroriorganisatsioonide nimekirja, järgides ÜRO ja teiste rahvusvaheliste partnerite otsust kuulutada Boko Haram terroristlikuks organisatsiooniks;

| I. | arvestades, et Boko Haram on kasvav oht mitte ainult Nigeeria stabiilsusele, vaid ka kogu Lääne- ja Kesk-Aafrika piirkonnale ja Sahelile; arvestades, et kõnealuse islamistliku džihaadi äärmusorganisatsiooni algatatud vägivald on põhjustanud viimase kümne aasta jooksul mitme tuhande inimese surma; arvestades, et see organisatsioon jahib valimatult neid, kes ei järgi tema dogmaatilisi ja äärmuslikke veendumusi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Boko Haram on kasvav oht mitte ainult Nigeeria stabiilsusele, vaid ka kogu Lääne- ja Kesk-Aafrika piirkonnale ja Sahelile; arvestades, et kõnealuse islamistliku džihaadi äärmusorganisatsiooni algatatud vägivald on põhjustanud viimase kümne aasta jooksul mitme tuhande inimese surma; arvestades, et see organisatsioon jahib valimatult neid, kes ei järgi tema dogmaatilisi ja äärmuslikke veendumusi;

| J. | arvestades, et EL ja liikmesriigid on valmis toetama Nigeeria ja teiste piirkonna riikide jõupingutusi, et kaitsta kodanikke, võidelda terrorismi vastu ja teha lõpp karistamatuse kultuurile, eeskätt seoses seksuaalse vägivallaga; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EL ja liikmesriigid on valmis toetama Nigeeria ja teiste piirkonna riikide jõupingutusi, et kaitsta kodanikke, võidelda terrorismi vastu ja teha lõpp karistamatuse kultuurile, eeskätt seoses seksuaalse vägivallaga;

| K. | arvestades, et al-Qaeda ja selle kohalikud partnerid on säilitanud alates 1990. aastatest tugeva kohaloleku Sahara-taguses Aafrikas ning on võtnud vastutuse aastate jooksul toimunud suurte rünnakute eest Etioopias, Keenias, Somaalias, Sudaanis, Tansaanias ja Ugandas, kusjuures Keenia on al-Qaeda ja al-Shabaabi rünnakute kõige sagedasem sihtmärk; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et al-Qaeda ja selle kohalikud partnerid on säilitanud alates 1990. aastatest tugeva kohaloleku Sahara-taguses Aafrikas ning on võtnud vastutuse aastate jooksul toimunud suurte rünnakute eest Etioopias, Keenias, Somaalias, Sudaanis, Tansaanias ja Ugandas, kusjuures Keenia on al-Qaeda ja al-Shabaabi rünnakute kõige sagedasem sihtmärk;

| L. | arvestades samuti, et organisatsioon Al-Qaeda in the Islamic Magrib (AQIM) ohustab jätkuvalt piirkonna julgeolekut ja arengut kogu Sahelo-Sahara piirkonnas; |
| --- | --- |

L.

arvestades samuti, et organisatsioon Al-Qaeda in the Islamic Magrib (AQIM) ohustab jätkuvalt piirkonna julgeolekut ja arengut kogu Sahelo-Sahara piirkonnas;

| M. | arvestades, et Janjaweed, Sudaani Vabastusarmee ning Õiglus- ja Võrdsusliikumine ja Rwanda demokraatlikud vabastusjõud ja teised panevad toime terroriakte Aafrikas, samas kui Joseph Kony ja tema Issanda Vastupanuarmee on väidetavalt Ugandast välja tõrjutud ja olevat hajutatud üle Lõuna-Sudaani, Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Kesk-Aafrika Vabariigi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Janjaweed, Sudaani Vabastusarmee ning Õiglus- ja Võrdsusliikumine ja Rwanda demokraatlikud vabastusjõud ja teised panevad toime terroriakte Aafrikas, samas kui Joseph Kony ja tema Issanda Vastupanuarmee on väidetavalt Ugandast välja tõrjutud ja olevat hajutatud üle Lõuna-Sudaani, Kongo Demokraatliku Vabariigi ja Kesk-Aafrika Vabariigi;

| N. | arvestades, et praegusel murettekitaval olukorral, kus Islamiriik kasvab ja tugevneb, on kohutav ja destabiliseeriv mõju Aafrika mandrile, eriti selle kirdeosas, ning arvestades, et Aafrika sellistest osadest nagu Somaalia pärit terroristid liiguvad Süüria ja Iraagi suunas, et liituda Islamiriigi jõududega; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et praegusel murettekitaval olukorral, kus Islamiriik kasvab ja tugevneb, on kohutav ja destabiliseeriv mõju Aafrika mandrile, eriti selle kirdeosas, ning arvestades, et Aafrika sellistest osadest nagu Somaalia pärit terroristid liiguvad Süüria ja Iraagi suunas, et liituda Islamiriigi jõududega;

| 1. | on sügavalt mures kasvava terrorismiohu pärast Aafrikas, eriti Saheli-Sahara piirkonnas, Aafrika Sarve ja Kesk-Aafrika piirkonnas, ning al-Sharia rühmituste, Ansaru ja Boko Harami Nigeerias toime pandud metsikuste pärast; |
| --- | --- |

1.

on sügavalt mures kasvava terrorismiohu pärast Aafrikas, eriti Saheli-Sahara piirkonnas, Aafrika Sarve ja Kesk-Aafrika piirkonnas, ning al-Sharia rühmituste, Ansaru ja Boko Harami Nigeerias toime pandud metsikuste pärast;

| 2. | tunneb muret terrorismi, vägivaldse ekstremismi ja rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse tihenevate sidemete pärast ning Aafrika rühmituste lähenemise pärast terroristide üleilmsetele võrgustikele ning nende rahastajatele ja inimkaubitsejatele; peab seda suurenevaks ohuks rahule, julgeolekule, stabiilsusele ja arengule Aafrikas; |
| --- | --- |

2.

tunneb muret terrorismi, vägivaldse ekstremismi ja rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse tihenevate sidemete pärast ning Aafrika rühmituste lähenemise pärast terroristide üleilmsetele võrgustikele ning nende rahastajatele ja inimkaubitsejatele; peab seda suurenevaks ohuks rahule, julgeolekule, stabiilsusele ja arengule Aafrikas;

| 3. | mõistab teravalt hukka kõik Aafrika mandril kõigi terrorirühmituste, eriti al-Shabaabi, organisatsiooni Al-Qaeda in the Islamic Maghreb, Lääne-Aafrika Ühtsuse ja Džihaadi Liikumise (MUJAO), Boko Harami ja Issanda Vastupanuarmee toime pandud terrorismiaktid, sealhulgas tsiviilisikute, valitsuse ja sõjaväe sihtmärkide vastu suunatud relva- ja pommirünnakud, enesetapurünnakud, inimröövid ja muud vägivallaaktid, samuti Rwanda demokraatlike vabastusjõudude (FDLR) ja ühendatud demokraatlike jõudude kahjulik tegevus Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas; |
| --- | --- |

3.

mõistab teravalt hukka kõik Aafrika mandril kõigi terrorirühmituste, eriti al-Shabaabi, organisatsiooni Al-Qaeda in the Islamic Maghreb, Lääne-Aafrika Ühtsuse ja Džihaadi Liikumise (MUJAO), Boko Harami ja Issanda Vastupanuarmee toime pandud terrorismiaktid, sealhulgas tsiviilisikute, valitsuse ja sõjaväe sihtmärkide vastu suunatud relva- ja pommirünnakud, enesetapurünnakud, inimröövid ja muud vägivallaaktid, samuti Rwanda demokraatlike vabastusjõudude (FDLR) ja ühendatud demokraatlike jõudude kahjulik tegevus Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas;

| 4. | avaldab täielikku solidaarsust terrorismi all kannatanud riikide ja terrorismiohvritega ning nendega, kes on kaotanud sõpru ja pereliikmeid; rõhutab, et ükski riik, kes on valmis aitama kaasa terrorismivastasele võitlusele, ei kanna oma osalusest tingitud tagajärgi üksi; mõistab võrdse karmusega hukka inimohvrid ja inimõiguste rikkumise, mida on põhjustanud kontrollimata või valesti suunatud meetmed ja julgeolekujõudude vägivald; |
| --- | --- |

4.

avaldab täielikku solidaarsust terrorismi all kannatanud riikide ja terrorismiohvritega ning nendega, kes on kaotanud sõpru ja pereliikmeid; rõhutab, et ükski riik, kes on valmis aitama kaasa terrorismivastasele võitlusele, ei kanna oma osalusest tingitud tagajärgi üksi; mõistab võrdse karmusega hukka inimohvrid ja inimõiguste rikkumise, mida on põhjustanud kontrollimata või valesti suunatud meetmed ja julgeolekujõudude vägivald;

| 5. | tunneb heameelt Aafrika Liidu jõupingutuste üle võitluses äärmusluse ja terrorismi vastu Aafrika mandril; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt Aafrika Liidu jõupingutuste üle võitluses äärmusluse ja terrorismi vastu Aafrika mandril;

| 6. | kutsub AKV riike ja ELi üles täitma täielikult ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide raames võetud kohustusi, tegema täielikku koostööd terrorismivastase võitluse komiteega ning suurendama valvsust ja arendama koostööviise, et ennetada terroriakte ja luua mehhanismid teabe vahetamiseks muu hulgas relvakaubanduse, piirivalve, luuretegevuse, abi kohta seoses terrorismiaktide rahastamise või toetamise kriminaaluurimiste ja -menetlustega; nõuab tungivalt, et EL ja teised rahvusvahelised partnerid toetaksid Aafrika juhtimisalast ja sisemist suutlikkust leida terrorismivastases võitluses lahendusi, eelkõige andes vajalikku abi, mis põhineb Aafrika riikide ja nende partnerite kindlaks määratud vajadustel ja prioriteetidel; |
| --- | --- |

6.

kutsub AKV riike ja ELi üles täitma täielikult ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide raames võetud kohustusi, tegema täielikku koostööd terrorismivastase võitluse komiteega ning suurendama valvsust ja arendama koostööviise, et ennetada terroriakte ja luua mehhanismid teabe vahetamiseks muu hulgas relvakaubanduse, piirivalve, luuretegevuse, abi kohta seoses terrorismiaktide rahastamise või toetamise kriminaaluurimiste ja -menetlustega; nõuab tungivalt, et EL ja teised rahvusvahelised partnerid toetaksid Aafrika juhtimisalast ja sisemist suutlikkust leida terrorismivastases võitluses lahendusi, eelkõige andes vajalikku abi, mis põhineb Aafrika riikide ja nende partnerite kindlaks määratud vajadustel ja prioriteetidel;

| 7. | kutsub AKV riike ja ELi liikmesriike üles takistama terroristide ja terroristlike rühmituste liikumist tõhusa piiri- ja isikukontrolli kaudu; kutsub sellega seoses kõiki riike üles rakendama ÜRO resolutsiooni 2178 (2014); |
| --- | --- |

7.

kutsub AKV riike ja ELi liikmesriike üles takistama terroristide ja terroristlike rühmituste liikumist tõhusa piiri- ja isikukontrolli kaudu; kutsub sellega seoses kõiki riike üles rakendama ÜRO resolutsiooni 2178 (2014);

| 8. | kutsub AKV riike ja ELi üles kasutama asjakohaseid mehhanisme, et takistada eurooplaste ja aafriklaste terrorirühmitustesse värbamist; |
| --- | --- |

8.

kutsub AKV riike ja ELi üles kasutama asjakohaseid mehhanisme, et takistada eurooplaste ja aafriklaste terrorirühmitustesse värbamist;

| 9. | kutsub AKV riike ja liikmesriike üles suurendama oma ühiseid jõupingutusi terroristide ja terrorirühmituste rahaliste vahendite kõrvaldamisel ning toetab piiranguid, mis takistavad tõhusalt terrorirühmituste suhtlust ja nende juurdepääsu rahastamisele, tagades samas inimõiguste, põhivabaduste ja rahvusvahelise õiguse täieliku austamise, eelkõige kodanike õiguse sõnavabadusele, liikumisvabadusele, demokraatlikule opositsioonile ja arutelule; |
| --- | --- |

9.

kutsub AKV riike ja liikmesriike üles suurendama oma ühiseid jõupingutusi terroristide ja terrorirühmituste rahaliste vahendite kõrvaldamisel ning toetab piiranguid, mis takistavad tõhusalt terrorirühmituste suhtlust ja nende juurdepääsu rahastamisele, tagades samas inimõiguste, põhivabaduste ja rahvusvahelise õiguse täieliku austamise, eelkõige kodanike õiguse sõnavabadusele, liikumisvabadusele, demokraatlikule opositsioonile ja arutelule;

| 10. | kutsub rahvusvahelist üldsust, eelkõige AKV riike ja ELi liikmesriike üles jõustama olemasolevad eeskirjad, mis takistavad relvade edasist levikut ja terrorirühmituste relvadega varustamist; nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus suurendaks jõupingutusi tõhusa kontrolli taastamiseks Liibüa territooriumile varutud relvade üle; |
| --- | --- |

10.

kutsub rahvusvahelist üldsust, eelkõige AKV riike ja ELi liikmesriike üles jõustama olemasolevad eeskirjad, mis takistavad relvade edasist levikut ja terrorirühmituste relvadega varustamist; nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus suurendaks jõupingutusi tõhusa kontrolli taastamiseks Liibüa territooriumile varutud relvade üle;

| 11. | tunneb heameelt Aafrika Liidu ja ELi käimasoleva koostöö üle, eeskätt ELi sõjalise üleminekuoperatsiooni üle Kesk-Aafrika Vabariigis (EUFOR CAR), Euroopa Liidu ÜJKP missiooni üle Malis (EUCAP Sahel Mali) ja Mali relvajõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni üle (EUTM Mali); märgib rahuloluga, et Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidav Euroopa Liidu sõjaline missioon on aidanud kaasa enam kui 4  000 Somaalia rahvaarmee (SNA) sõduri väljaõppele; tunnustab mitmete Aafrika riikide sõjaväe edukat panust programmide MISCA, MINUSMA ja AMISOM raames; |
| --- | --- |

11.

tunneb heameelt Aafrika Liidu ja ELi käimasoleva koostöö üle, eeskätt ELi sõjalise üleminekuoperatsiooni üle Kesk-Aafrika Vabariigis (EUFOR CAR), Euroopa Liidu ÜJKP missiooni üle Malis (EUCAP Sahel Mali) ja Mali relvajõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni üle (EUTM Mali); märgib rahuloluga, et Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidav Euroopa Liidu sõjaline missioon on aidanud kaasa enam kui 4  000 Somaalia rahvaarmee (SNA) sõduri väljaõppele; tunnustab mitmete Aafrika riikide sõjaväe edukat panust programmide MISCA, MINUSMA ja AMISOM raames;

| 12. | tuletab meelde, et tõhus võitlus terrorismiga nõuab selle algpõhjuste, sealhulgas sotsiaalse tõrjutuse, ebavõrdsuse, madala arengutaseme, korruptsiooni, loodusvarade kasutamisest saadava tulu omastamise, radikaliseerumise ja lootusetuse, poliitilise osaluse puudumise ja kroonilisest vaesusest tuleneva väljavaadete puudumise kaotamist; palub ELil teha AKV riikidega nende algpõhjuste lahendamisel koostööd ja aidata, nii et terrorismi all kannatavates ja ebastabiilsetes piirkondades tehakse eraldi selle nimel tööd, et tagada võrdne juurdepääs haridusele, tervishoiule ja teistele põhiteenustele ning nende osutamine üldsusele; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, et tõhus võitlus terrorismiga nõuab selle algpõhjuste, sealhulgas sotsiaalse tõrjutuse, ebavõrdsuse, madala arengutaseme, korruptsiooni, loodusvarade kasutamisest saadava tulu omastamise, radikaliseerumise ja lootusetuse, poliitilise osaluse puudumise ja kroonilisest vaesusest tuleneva väljavaadete puudumise kaotamist; palub ELil teha AKV riikidega nende algpõhjuste lahendamisel koostööd ja aidata, nii et terrorismi all kannatavates ja ebastabiilsetes piirkondades tehakse eraldi selle nimel tööd, et tagada võrdne juurdepääs haridusele, tervishoiule ja teistele põhiteenustele ning nende osutamine üldsusele;

| 13. | tuletab meelde, et noored ja haavatavad inimesed on radikaliseerumisprotsessi suhtes rohkem vastuvõtlikud; palub riikidel tagada, et ühtegi kooli ei kasutataks äärmuslike ideoloogiate levitamise keskustena; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et noored ja haavatavad inimesed on radikaliseerumisprotsessi suhtes rohkem vastuvõtlikud; palub riikidel tagada, et ühtegi kooli ei kasutataks äärmuslike ideoloogiate levitamise keskustena;

| 14. | rõhutab, et rahu ja julgeolek on arengu ja jõukuse eeltingimused; on seisukohal, et 2015. aasta järgne ülemaailme arenguraamistik peaks kajastama rahu ja riigi ülesehitamist kui eraldiseisvat eesmärki, ja rõhutab, et see peaks hõlmama kõigi nende avaliku sektori poliitikasuundade tugevdamist, mis edendavad inim- ja säästvat arengut; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et rahu ja julgeolek on arengu ja jõukuse eeltingimused; on seisukohal, et 2015. aasta järgne ülemaailme arenguraamistik peaks kajastama rahu ja riigi ülesehitamist kui eraldiseisvat eesmärki, ja rõhutab, et see peaks hõlmama kõigi nende avaliku sektori poliitikasuundade tugevdamist, mis edendavad inim- ja säästvat arengut;

| 15. | kutsub ELi üles edendama veelgi arengupoliitika sidusust ning tugevdama ELi arengupoliitika positsiooni ELi välistegevuses, eriti seoses kriisidest ja konfliktidest mõjutatud piirkondadega; |
| --- | --- |

15.

kutsub ELi üles edendama veelgi arengupoliitika sidusust ning tugevdama ELi arengupoliitika positsiooni ELi välistegevuses, eriti seoses kriisidest ja konfliktidest mõjutatud piirkondadega;

| 16. | rõhutab, et terrorismi mahasurumine nõuab kõige enam mõjutatud riikides tugevat, demokraatlikult juhitud sõjaväelist ja julgeolekualast suutlikkust, sealhulgas piisavalt varustust ja töötajaid; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et terrorismi mahasurumine nõuab kõige enam mõjutatud riikides tugevat, demokraatlikult juhitud sõjaväelist ja julgeolekualast suutlikkust, sealhulgas piisavalt varustust ja töötajaid;

| 17. | tunneb heameelt terrorismivastast võitlust käsitleva Aafrika mudelseaduse väljatöötamise üle ja julgustab Aafrika Liidu liikmesriike kasutama seda seadust riiklike õigusaktide täiustamiseks; rõhutab, kui oluline on sõltumatu, erapooletu ja kõigile kättesaadav kohtusüsteem ja lõpu tegemine karistamatusele ning õigusriigi ja põhiliste inimõiguste järgimise parandamine; rõhutab, et terrorismivastased meetmed ja inimõiguste kaitse ei ole vastuolulised eesmärgid, vaid vastastikku täiendavad ja üksteist tugevdavad, ning et terrorismivastane võitlus peab olema kooskõlas kõigi rahvusvahelise õiguse kohaste kohustustega; |
| --- | --- |

17.

tunneb heameelt terrorismivastast võitlust käsitleva Aafrika mudelseaduse väljatöötamise üle ja julgustab Aafrika Liidu liikmesriike kasutama seda seadust riiklike õigusaktide täiustamiseks; rõhutab, kui oluline on sõltumatu, erapooletu ja kõigile kättesaadav kohtusüsteem ja lõpu tegemine karistamatusele ning õigusriigi ja põhiliste inimõiguste järgimise parandamine; rõhutab, et terrorismivastased meetmed ja inimõiguste kaitse ei ole vastuolulised eesmärgid, vaid vastastikku täiendavad ja üksteist tugevdavad, ning et terrorismivastane võitlus peab olema kooskõlas kõigi rahvusvahelise õiguse kohaste kohustustega;

| 18. | rõhutab tihedama koostöö tähtsust ebastabiilsuse, ebakindluse ja konflikti algpõhjustega võitlemisel; toonitab konfliktitsükli kõigi aspektide lahendamise tähtsust, alates ennetusmeetmetest kuni konfliktijärgse ülesehitus- ja arendustööni; |
| --- | --- |

18.

rõhutab tihedama koostöö tähtsust ebastabiilsuse, ebakindluse ja konflikti algpõhjustega võitlemisel; toonitab konfliktitsükli kõigi aspektide lahendamise tähtsust, alates ennetusmeetmetest kuni konfliktijärgse ülesehitus- ja arendustööni;

| 19. | kutsub AKV riike ja ELi liikmesriike üles astuma vastu terrorismiohule mitte ainult selle relvastatud ilmingutes, vaid selle põhjustele, ning nõuab seetõttu, et kiiresti võetaks vastu abikavad Saheli elanikkonnale, keda ähvardavad põud, kõrbestumine, põhihariduse ja tervishoiuteenuste puudumine ning eraldatus ja vilets kommunikatsioon; |
| --- | --- |

19.

kutsub AKV riike ja ELi liikmesriike üles astuma vastu terrorismiohule mitte ainult selle relvastatud ilmingutes, vaid selle põhjustele, ning nõuab seetõttu, et kiiresti võetaks vastu abikavad Saheli elanikkonnale, keda ähvardavad põud, kõrbestumine, põhihariduse ja tervishoiuteenuste puudumine ning eraldatus ja vilets kommunikatsioon;

| 20. | kutsub Aafrika AKV riike üles kinnitama võetud kohustust vältida konfliktis seksuaalset vägivalda ning suurendada naiste ja tüdrukute õigusi ja parandada nende haridust; mõistab kõige karmimalt hukka igasuguse vägivalla naiste ja tüdrukute vastu ja Boko Harami toime pandud jätkuvate rünnakute ja muude vägivallaaktide laine, mis on alates 2009. aastast nõudnud hinnanguliselt 12  000 inimelu; nõuab Chiboki koolitüdrukute ja kõikide teiste Nigeerias röövitud laste kohest tingimusteta vabastamist; tunneb heameelt Nigeeria valitsuse katsete üle saavutada relvarahu Boko Haramiga ja pidada läbirääkimisi Boko Harami poolt 2014. aasta aprillis röövitud 219 koolitüdruku vabastamiseks; on jätkuvalt mures, et see ei takistanud vägivalda ega veel 60 tüdruku röövimist Waga Mongoro ja Gwarta külades ning 30 lapse röövimist Mafa linnas Borno osariigis nädala jooksul alates 20. oktoobrist 2014; |
| --- | --- |

20.

kutsub Aafrika AKV riike üles kinnitama võetud kohustust vältida konfliktis seksuaalset vägivalda ning suurendada naiste ja tüdrukute õigusi ja parandada nende haridust; mõistab kõige karmimalt hukka igasuguse vägivalla naiste ja tüdrukute vastu ja Boko Harami toime pandud jätkuvate rünnakute ja muude vägivallaaktide laine, mis on alates 2009. aastast nõudnud hinnanguliselt 12  000 inimelu; nõuab Chiboki koolitüdrukute ja kõikide teiste Nigeerias röövitud laste kohest tingimusteta vabastamist; tunneb heameelt Nigeeria valitsuse katsete üle saavutada relvarahu Boko Haramiga ja pidada läbirääkimisi Boko Harami poolt 2014. aasta aprillis röövitud 219 koolitüdruku vabastamiseks; on jätkuvalt mures, et see ei takistanud vägivalda ega veel 60 tüdruku röövimist Waga Mongoro ja Gwarta külades ning 30 lapse röövimist Mafa linnas Borno osariigis nädala jooksul alates 20. oktoobrist 2014;

| 21. | palub Euroopa Komisjonil ja rahvusvahelistel organisatsioonidel, nagu terrorismivastase võitluse komisjon, Interpol ning ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo, anda AKV riikidele vajalikku abi nende suutlikkuse suurendamiseks, et ennetada terrorismi ja selle vastu võidelda; |
| --- | --- |

21.

palub Euroopa Komisjonil ja rahvusvahelistel organisatsioonidel, nagu terrorismivastase võitluse komisjon, Interpol ning ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo, anda AKV riikidele vajalikku abi nende suutlikkuse suurendamiseks, et ennetada terrorismi ja selle vastu võidelda;

| 22. | kutsub AKV riikide valitsusi ja asjaomaste riikide usukogukondi üles osalema aktiivselt lepitustöös ja seisma vastu kõigile katsetele õhutada vaenu usukogukondade vahel; |
| --- | --- |

22.

kutsub AKV riikide valitsusi ja asjaomaste riikide usukogukondi üles osalema aktiivselt lepitustöös ja seisma vastu kõigile katsetele õhutada vaenu usukogukondade vahel;

| 23. | tunneb heameelt Somaalia valitsuse valmisoleku üle alustada kõnelusi al-Shabaabi allaandnud liikmetega; rõhutab, et tõsised arutelud saavad alata alles siis, kui al-Shabaab kinnitab, et ta tahab olla osa lahendusest Somaalia jaoks; rõhutab Somaalia rahvaarmee ja Aafrika Liidu vägede hiljutiste sõjaliste võitude olulisust, vabastades linnu ja maanteid al-Shabaabi kontrolli alt; võtab teadmiseks al-Shabaabi juhi Ahmed Godane surma; |
| --- | --- |

23.

tunneb heameelt Somaalia valitsuse valmisoleku üle alustada kõnelusi al-Shabaabi allaandnud liikmetega; rõhutab, et tõsised arutelud saavad alata alles siis, kui al-Shabaab kinnitab, et ta tahab olla osa lahendusest Somaalia jaoks; rõhutab Somaalia rahvaarmee ja Aafrika Liidu vägede hiljutiste sõjaliste võitude olulisust, vabastades linnu ja maanteid al-Shabaabi kontrolli alt; võtab teadmiseks al-Shabaabi juhi Ahmed Godane surma;

| 24. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Komisjonile, Euroopa välisteenistusele, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile ning AKV riikide piirkondlikele organisatsioonidele. |
| --- | --- |

24.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Komisjonile, Euroopa välisteenistusele, Aafrika Liidule, Üleaafrikalisele Parlamendile ning AKV riikide piirkondlikele organisatsioonidele.

---

(1)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 3. detsembril 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa).

1

(2)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 3. detsembril 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa).

2

(3)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

3

(4)  ELT L 287, 28.10.2005, lk 4.

4

(5)  ELT L 287, 4.11.2010, lk 3.

5

(6)  http://www.lisbon-treaty.org/wcm/the-lisbon-treaty/treaty-on-the-functioning-of-the-european-union and-comments/part-5-external-action-by-the-union/title-3-cooperation-with-third-countries-and humantarian-aid/chapter-1-development-cooperation/496-article-208.html

6

(7)  ttp://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ec/142094.pdf

7

(8)  http://www.ipex.eu/IPEXL-WEB/dossier/document/COM20140263.doc

8

(9)  http://www.un.org/partnerships/Docs/partnershipreport_a-56-323.pdf

9

(10)  http://www.undp.org/content/dam/undp/library/corporate/Partnerships/Private%20Sector/UNDP Private-Sector-Strategy-final-draft-2012.pdf

10

(11)  ttp://www.un.org/millennium/declaration/ares552e.htm

11

(12)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/34428351.pdf

12

(13)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf

13

(14)  http://www.uncsd2012.org/content/documents/814UNCSD%20REPORT%20final%20revs.pdf

14

(15)  ELT C 46, 24.2.2006, lk 1.

15

(16)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:2020:FIN:ET:PDF

16

(17)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

17

(18)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/--multi/documents/publication/wcms_094386.pdf

18

(19)  http://www.unglobalcompact.org/AboutTheGC/

19

(20)  http://www.oecd.org/investment/mne/38783873.pdf

20

(21)  http://www.worldbank.org/ida/papers/ABCs/psd-2013.pdf

21

(22)  http://www.afdb.org/fileadmin/uploads/afdb/Documents/Policy-Documents/2013-2017_- Private_Sector_Development_Strategy.pdf

22

(23)  http://www.eac.int/index.php?option=com_docman&task=doc_view&gid=167&Itemid=163

23

(24)  http://www.eac.int/index.php?option=com_docman&task=doc_view&gid=650&Itemid=163

24

(25)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/143315.pdf

25

(26)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 3. detsembril 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa).

26

(27)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 3. detsembril 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa).

27

(28)  Vastuvõetud tekstid, P8_(2014)0026.

28

(29)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 3. detsembril 2014 Strasbourgis (Prantsusmaa).

29

(30)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0006.

30

(31)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0513.

31

(32)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0008.

32

---