# Jurnalul Oficial C 164/8 ma

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 164 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 618 mai 2018 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 164

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 618 mai 2018

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUŢII |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 126-a sesiune plenară a CoR, 30.11.2017-1.12.2017 |
| 2018/C 164/01 | Rezoluția Comitetului European al Regiunilor privind programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2018 în perspectiva Declarației comune privind prioritățile legislative ale UE pentru 2018 | 1 |
| | AVIZE |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 126-a sesiune plenară a CoR, 30.11.2017-1.12.2017 |
| 2018/C 164/02 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Document de reflecție privind aprofundarea uniunii economice și monetare (UEM) până în 2025 | 7 |
| 2018/C 164/03 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Punerea în aplicare a strategiilor macroregionale | 11 |
| 2018/C 164/04 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Raport privind cetățenia UE – 2017 | 19 |
| 2018/C 164/05 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Modernizarea învățământului preuniversitar și a învățământului superior | 24 |
| 2018/C 164/06 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Perspectiva locală și regională asupra promovării inovării în sectorul public prin soluții digitale | 34 |
| 2018/C 164/07 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Dezinstituționalizarea persoanelor din sistemele de îngrijire la nivel local și regional | 39 |
| 2018/C 164/08 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Revitalizarea zonelor rurale prin inițiativa Sate inteligente | 45 |
| 2018/C 164/09 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Raportul Comisiei Europene privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2016 | 50 |
| 2018/C 164/10 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Către o agendă europeană pentru locuințe | 57 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Regiunilor

A 126-a sesiune plenară a CoR, 30.11.2017-1.12.2017

2018/C 164/01

Rezoluția Comitetului European al Regiunilor privind programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2018 în perspectiva Declarației comune privind prioritățile legislative ale UE pentru 2018

1

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 126-a sesiune plenară a CoR, 30.11.2017-1.12.2017

2018/C 164/02

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Document de reflecție privind aprofundarea uniunii economice și monetare (UEM) până în 2025

7

2018/C 164/03

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Punerea în aplicare a strategiilor macroregionale

11

2018/C 164/04

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Raport privind cetățenia UE – 2017

19

2018/C 164/05

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Modernizarea învățământului preuniversitar și a învățământului superior

24

2018/C 164/06

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Perspectiva locală și regională asupra promovării inovării în sectorul public prin soluții digitale

34

2018/C 164/07

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Dezinstituționalizarea persoanelor din sistemele de îngrijire la nivel local și regional

39

2018/C 164/08

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Revitalizarea zonelor rurale prin inițiativa Sate inteligente

45

2018/C 164/09

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Raportul Comisiei Europene privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2016

50

2018/C 164/10

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Către o agendă europeană pentru locuințe

57

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | COMITETUL REGIUNILOR |
| | A 126-a sesiune plenară a CoR, 30.11.2017-1.12.2017 |
| 2018/C 164/11 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor | 62 |
| 2018/C 164/12 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Rolul valorificării energetice a deșeurilor în economia circulară | 73 |
| 2018/C 164/13 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Planul de acțiune pentru o strategie maritimă în zona Oceanului Atlantic – Realizarea unei creșteri inteligente, sustenabile și favorabile incluziunii | 77 |
| 2018/C 164/14 | Avizul Comitetului European al Regiunilor – Acte juridice care prevăd utilizarea procedurii de reglementare cu control | 82 |

III   Acte pregătitoare

COMITETUL REGIUNILOR

A 126-a sesiune plenară a CoR, 30.11.2017-1.12.2017

2018/C 164/11

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor

62

2018/C 164/12

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Rolul valorificării energetice a deșeurilor în economia circulară

73

2018/C 164/13

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Planul de acțiune pentru o strategie maritimă în zona Oceanului Atlantic – Realizarea unei creșteri inteligente, sustenabile și favorabile incluziunii

77

2018/C 164/14

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Acte juridice care prevăd utilizarea procedurii de reglementare cu control

82

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Comitetul Regiunilor

A 126-a sesiune plenară a CoR, 30.11.2017-1.12.2017

| 8.5.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 164/1

---

Rezoluția Comitetului European al Regiunilor privind programul de lucru al Comisiei Europene pentru 2018 în perspectiva Declarației comune privind prioritățile legislative ale UE pentru 2018

(2018/C 164/01)

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR (CoR),

având în vedere:

| — | programul de lucru al Comisiei pentru 2018, [COM(2017) 650 final]; |
| --- | --- |

—

programul de lucru al Comisiei pentru 2018, [COM(2017) 650 final];

| — | rezoluția sa din 22 martie 2017 privind contribuția la programul de lucru al Comisiei pentru 2018; |
| --- | --- |

—

rezoluția sa din 22 martie 2017 privind contribuția la programul de lucru al Comisiei pentru 2018;

| — | Protocolul de cooperare cu Comisia Europeană, din februarie 2012, |
| --- | --- |

—

Protocolul de cooperare cu Comisia Europeană, din februarie 2012,

Locuri de muncă, creștere economică, investiții și politica de coeziune

| 1. | subliniază nevoia urgentă de o strategie a UE pe termen lung, care să urmeze Strategiei Europa 2020, având drept obiectiv asigurarea creșterii durabile, stabile și favorabile incluziunii, precum și furnizarea unor orientări pentru Cadrul financiar multianual (CFM), semestrul european și pentru politicile UE, ca parte a unei abordări sistemice. Având în vedere faptul că Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) oferă cadrul pentru o astfel de strategie, sugerează ca prezentarea strategiei globale a UE privind punerea în aplicare a ODD să se facă în strânsă legătură cu propunerile privind CFM. Subliniază, în acest sens, rolul esențial al Agendei urbane a UE pentru punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) și invită Comisia să ia în considerare recomandările CoR relevante; |
| --- | --- |

1.

subliniază nevoia urgentă de o strategie a UE pe termen lung, care să urmeze Strategiei Europa 2020, având drept obiectiv asigurarea creșterii durabile, stabile și favorabile incluziunii, precum și furnizarea unor orientări pentru Cadrul financiar multianual (CFM), semestrul european și pentru politicile UE, ca parte a unei abordări sistemice. Având în vedere faptul că Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) oferă cadrul pentru o astfel de strategie, sugerează ca prezentarea strategiei globale a UE privind punerea în aplicare a ODD să se facă în strânsă legătură cu propunerile privind CFM. Subliniază, în acest sens, rolul esențial al Agendei urbane a UE pentru punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) și invită Comisia să ia în considerare recomandările CoR relevante;

| 2. | subliniază că viitorul buget al UE ar trebui să fie capabil să răspundă provocărilor emergente și să continue politicile UE tradiționale cu valoare adăugată europeană dovedită. Respinge scenariile precum cele prezentate în Documentul de reflecție privind viitorul finanțelor UE, care arată că, în termeni relativi și ținând seama de impactul Brexit, volumul bugetului UE este de așteptat să scadă sau să rămână stabil, în condițiile necesității de a face față unor noi provocări; așteaptă, prin urmare, prezentarea, de către Comisie, a unei propuneri mai concrete privind resursele proprii ale UE în propunerea sa pentru următorul CFM; |
| --- | --- |

2.

subliniază că viitorul buget al UE ar trebui să fie capabil să răspundă provocărilor emergente și să continue politicile UE tradiționale cu valoare adăugată europeană dovedită. Respinge scenariile precum cele prezentate în Documentul de reflecție privind viitorul finanțelor UE, care arată că, în termeni relativi și ținând seama de impactul Brexit, volumul bugetului UE este de așteptat să scadă sau să rămână stabil, în condițiile necesității de a face față unor noi provocări; așteaptă, prin urmare, prezentarea, de către Comisie, a unei propuneri mai concrete privind resursele proprii ale UE în propunerea sa pentru următorul CFM;

| 3. | subliniază, împreună cu partenerii din #CohesionAlliance, importanța unei politici de coeziune puternice și eficace pentru viitorul Uniunii Europene în ansamblu, având în vedere faptul că cele trei dimensiuni ale coeziunii (economică, socială și teritorială) fac parte integrantă din obiectivele de politică ale UE. Politica de coeziune, ca principală politică de investiții a UE pentru toate regiunile UE, ar trebui, prin urmare, să fie continuată, într-o formă îmbunătățită, și după 2020 și să dispună de resurse suficiente și reprezentând aceeași proporție ca cele din prezent. Reiterează, în acest context, necesitatea ca politica de coeziune să devină mai flexibilă și mai simplă în următoarea perioadă de finanțare, fără a afecta concentrarea strategică și certitudinea în materie de planificare pentru autoritățile regionale și locale, în vederea garantării unei funcționări a guvernanței pe mai multe niveluri, a principiului parteneriatului și a unei abordări ascendente prin intermediul gestiunii partajate; în același timp, se recomandă o reexaminare cuprinzătoare a cerințelor pentru sistemele de gestionare și control ale fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI); |
| --- | --- |

3.

subliniază, împreună cu partenerii din #CohesionAlliance, importanța unei politici de coeziune puternice și eficace pentru viitorul Uniunii Europene în ansamblu, având în vedere faptul că cele trei dimensiuni ale coeziunii (economică, socială și teritorială) fac parte integrantă din obiectivele de politică ale UE. Politica de coeziune, ca principală politică de investiții a UE pentru toate regiunile UE, ar trebui, prin urmare, să fie continuată, într-o formă îmbunătățită, și după 2020 și să dispună de resurse suficiente și reprezentând aceeași proporție ca cele din prezent. Reiterează, în acest context, necesitatea ca politica de coeziune să devină mai flexibilă și mai simplă în următoarea perioadă de finanțare, fără a afecta concentrarea strategică și certitudinea în materie de planificare pentru autoritățile regionale și locale, în vederea garantării unei funcționări a guvernanței pe mai multe niveluri, a principiului parteneriatului și a unei abordări ascendente prin intermediul gestiunii partajate; în același timp, se recomandă o reexaminare cuprinzătoare a cerințelor pentru sistemele de gestionare și control ale fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI);

| 4. | în contextul propunerilor legislative privind fondurile ESI pentru perioada de programare post-2020, reiterează solicitarea sa ca indicatorul PIB să fie completat cu indicatori regionali (referitori între altele, la demografie, incluziune socială, accesibilitate și schimbările climatice) și să se simplifice radical sistemul de punere în aplicare a fondurilor ESI; sprijină crearea unui set comun de norme pentru fondurile ESI, pentru a reduce complexitatea legislației, și se pronunță în favoarea menținerii Fondului social european în arhitectura fondurilor ESI; |
| --- | --- |

4.

în contextul propunerilor legislative privind fondurile ESI pentru perioada de programare post-2020, reiterează solicitarea sa ca indicatorul PIB să fie completat cu indicatori regionali (referitori între altele, la demografie, incluziune socială, accesibilitate și schimbările climatice) și să se simplifice radical sistemul de punere în aplicare a fondurilor ESI; sprijină crearea unui set comun de norme pentru fondurile ESI, pentru a reduce complexitatea legislației, și se pronunță în favoarea menținerii Fondului social european în arhitectura fondurilor ESI;

| 5. | subliniază că FEIS 2.0 și versiunea revizuită a Regulamentului Omnibus trebuie puse în aplicare cu celeritate, în special pentru a facilita combinarea fondurilor ESI cu FEIS; susține, de asemenea, o mai bună coordonare a Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE) și a programului Orizont 2020 cu alte fonduri și deplânge complexitatea procedurală a acestor instrumente; |
| --- | --- |

5.

subliniază că FEIS 2.0 și versiunea revizuită a Regulamentului Omnibus trebuie puse în aplicare cu celeritate, în special pentru a facilita combinarea fondurilor ESI cu FEIS; susține, de asemenea, o mai bună coordonare a Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE) și a programului Orizont 2020 cu alte fonduri și deplânge complexitatea procedurală a acestor instrumente;

| 6. | solicită o actualizare a Fondului european de ajustare la globalizare (FEG) prin revizuirea bugetului său, reducerea substanțială a pragurilor de declanșare a intervenției FEG și îmbunătățirea sinergiilor cu fondurile ESI; |
| --- | --- |

6.

solicită o actualizare a Fondului european de ajustare la globalizare (FEG) prin revizuirea bugetului său, reducerea substanțială a pragurilor de declanșare a intervenției FEG și îmbunătățirea sinergiilor cu fondurile ESI;

Politica economică și dimensiunea socială a UE

| 7. | subliniază rolul important al autorităților locale și regionale în cadrul semestrului european, dat fiind că peste 60 % din recomandările specifice fiecărei țări sunt adresate direct acestora; prin urmare, reiterează solicitarea sa adresată Comisiei de a colabora cu Parlamentul European și cu Consiliul pe tema unui cod de conduită pentru implicarea autorităților locale și regionale în semestrul european, pe baza propunerii CoR; |
| --- | --- |

7.

subliniază rolul important al autorităților locale și regionale în cadrul semestrului european, dat fiind că peste 60 % din recomandările specifice fiecărei țări sunt adresate direct acestora; prin urmare, reiterează solicitarea sa adresată Comisiei de a colabora cu Parlamentul European și cu Consiliul pe tema unui cod de conduită pentru implicarea autorităților locale și regionale în semestrul european, pe baza propunerii CoR;

| 8. | subliniază că toate nivelurile autorităților publice, partenerii sociali și societatea civilă împărtășesc responsabilitatea și interesul de a munci pentru o Europă mai prosperă și mai bine protejată de riscurile viitorului, în care evoluția economică să meargă mână în mână cu cea socială; |
| --- | --- |

8.

subliniază că toate nivelurile autorităților publice, partenerii sociali și societatea civilă împărtășesc responsabilitatea și interesul de a munci pentru o Europă mai prosperă și mai bine protejată de riscurile viitorului, în care evoluția economică să meargă mână în mână cu cea socială;

| 9. | solicită ca acordul din ianuarie 2015 privind marjele de flexibilitate din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere (PSC) să fie transpus în drept primar. Reiterează, de asemenea, apelul său la adoptarea unor măsuri suplimentare de stimulare a investițiilor publice, în special prin excluderea din contabilitatea PSC a cofinanțării naționale, regionale sau locale în cadrul fondurilor ESI, astfel cum s-a prevăzut deja pentru cofinanțarea în cadrul FEIS, și prin propunerea de a include un indicator legat de rata investițiilor în tabloul de bord macroeconomic; |
| --- | --- |

9.

solicită ca acordul din ianuarie 2015 privind marjele de flexibilitate din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere (PSC) să fie transpus în drept primar. Reiterează, de asemenea, apelul său la adoptarea unor măsuri suplimentare de stimulare a investițiilor publice, în special prin excluderea din contabilitatea PSC a cofinanțării naționale, regionale sau locale în cadrul fondurilor ESI, astfel cum s-a prevăzut deja pentru cofinanțarea în cadrul FEIS, și prin propunerea de a include un indicator legat de rata investițiilor în tabloul de bord macroeconomic;

| 10. | încurajează Comisia să intensifice lupta împotriva eludării fiscale, trecând dincolo de stabilirea unei liste negre a paradisurilor fiscale sau de reforma TVA, prin propunerea unui vot cu majoritate calificată în chestiunile fiscale, pentru a accelera procesul decizional în Consiliu; |
| --- | --- |

10.

încurajează Comisia să intensifice lupta împotriva eludării fiscale, trecând dincolo de stabilirea unei liste negre a paradisurilor fiscale sau de reforma TVA, prin propunerea unui vot cu majoritate calificată în chestiunile fiscale, pentru a accelera procesul decizional în Consiliu;

| 11. | salută eforturile Comisiei de a stabili norme care să permită impozitarea profiturilor generate de companiile multinaționale prin intermediul economiei digitale; |
| --- | --- |

11.

salută eforturile Comisiei de a stabili norme care să permită impozitarea profiturilor generate de companiile multinaționale prin intermediul economiei digitale;

| 12. | subliniază necesitatea consolidării dimensiunii sociale a UE prin completarea pilonului european al drepturilor sociale cu o agendă socială europeană puternică, care să includă, printre altele, un rol sporit al indicatorilor sociali în semestrul european și convergența reală a salariilor, în conformitate cu productivitatea; |
| --- | --- |

12.

subliniază necesitatea consolidării dimensiunii sociale a UE prin completarea pilonului european al drepturilor sociale cu o agendă socială europeană puternică, care să includă, printre altele, un rol sporit al indicatorilor sociali în semestrul european și convergența reală a salariilor, în conformitate cu productivitatea;

| 13. | intenționează să acorde o atenție deosebită noilor propuneri legislative care vizează realizarea unei convergențe între statele membre în vederea îmbunătățirii condițiilor de muncă și de viață, cum ar fi propunerea de a institui o piață comună a muncii, precum și propunerile prevăzute pentru modernizarea normelor privind contractele de muncă și pentru garantarea accesului la protecția socială pentru toți; |
| --- | --- |

13.

intenționează să acorde o atenție deosebită noilor propuneri legislative care vizează realizarea unei convergențe între statele membre în vederea îmbunătățirii condițiilor de muncă și de viață, cum ar fi propunerea de a institui o piață comună a muncii, precum și propunerile prevăzute pentru modernizarea normelor privind contractele de muncă și pentru garantarea accesului la protecția socială pentru toți;

Strategia privind piața unică, IMM-urile, concurența, industria și piața unică digitală

| 14. | pledează pentru simplificarea în continuare a normelor privind ajutorul de stat, în special în ceea ce privește serviciile de interes economic general (SIEG), printr-o revizuire substanțială a deciziei și a cadrului relevant („pachetul Almunia”); solicită, de asemenea, Comisiei să investigheze dacă perturbările economice provocate de intenția Regatului Unit de a se retrage din UE ar trebui să aibă ca rezultat o extindere a regulamentelor de exceptare pe categorii și o relaxare temporară sau suspendare a normelor privind ajutoarele de stat pentru anumite întreprinderi și sectoare care ar fi cele mai afectate; |
| --- | --- |

14.

pledează pentru simplificarea în continuare a normelor privind ajutorul de stat, în special în ceea ce privește serviciile de interes economic general (SIEG), printr-o revizuire substanțială a deciziei și a cadrului relevant („pachetul Almunia”); solicită, de asemenea, Comisiei să investigheze dacă perturbările economice provocate de intenția Regatului Unit de a se retrage din UE ar trebui să aibă ca rezultat o extindere a regulamentelor de exceptare pe categorii și o relaxare temporară sau suspendare a normelor privind ajutoarele de stat pentru anumite întreprinderi și sectoare care ar fi cele mai afectate;

| 15. | subliniază importanța unei strategii industriale care va stimula competitivitatea și își afirmă angajamentul de a sublinia rolul autorităților locale și regionale în cadrul acestei strategii; |
| --- | --- |

15.

subliniază importanța unei strategii industriale care va stimula competitivitatea și își afirmă angajamentul de a sublinia rolul autorităților locale și regionale în cadrul acestei strategii;

| 16. | solicită Comisiei să actualizeze Small Business Act și să mențină coerența acestuia ulterior propunerii sale referitoare la inițiativa privind întreprinderile nou-înființate și extinderea acestora; |
| --- | --- |

16.

solicită Comisiei să actualizeze Small Business Act și să mențină coerența acestuia ulterior propunerii sale referitoare la inițiativa privind întreprinderile nou-înființate și extinderea acestora;

| 17. | regretă faptul că apelul CoR de a-i integra în mod oficial și sistematic pe reprezentanții regionali și locali ai IMM-urilor în rețeaua reprezentanților IMM-urilor nu a fost preluată în programul de lucru al Comisiei; |
| --- | --- |

17.

regretă faptul că apelul CoR de a-i integra în mod oficial și sistematic pe reprezentanții regionali și locali ai IMM-urilor în rețeaua reprezentanților IMM-urilor nu a fost preluată în programul de lucru al Comisiei;

| 18. | salută lansarea platformei participative pentru comunicații în bandă largă între Comisia Europeană și CoR și dialogul în curs privind necesitățile pentru o mai bună dezvoltare a infrastructurii de bandă largă în UE, mai ales în vederea următoarei perioade de programare și ca o reacție adecvată la inițiativa „Sate inteligente”. În acest scop, insistă ca investițiile în dezvoltarea digitală din zonele rurale și slab populate, care vizează asigurarea accesului în bandă largă la prețuri accesibile în zonele în care mecanismele de piață nu funcționează, să fie recunoscute ca servicii de interes economic general, cu o aplicare corespunzătoare a normelor privind ajutoarele de stat; |
| --- | --- |

18.

salută lansarea platformei participative pentru comunicații în bandă largă între Comisia Europeană și CoR și dialogul în curs privind necesitățile pentru o mai bună dezvoltare a infrastructurii de bandă largă în UE, mai ales în vederea următoarei perioade de programare și ca o reacție adecvată la inițiativa „Sate inteligente”. În acest scop, insistă ca investițiile în dezvoltarea digitală din zonele rurale și slab populate, care vizează asigurarea accesului în bandă largă la prețuri accesibile în zonele în care mecanismele de piață nu funcționează, să fie recunoscute ca servicii de interes economic general, cu o aplicare corespunzătoare a normelor privind ajutoarele de stat;

Agricultura, economia albastră, sănătatea publică și demografia

| 19. | solicită ca politica agricolă comună a UE (PAC) să fie dezvoltată în sensul unei politici agricole juste, durabile și solidare, în serviciul agricultorilor, al regiunilor, al consumatorilor și al cetățenilor, și pledează pentru o plafonare și ajustare a plăților directe per lucrător agricol, precum și pentru armonizarea acestor plăți între statele membre în cadrul primului pilon; subliniază importanța revizuirii în continuare a PAC pentru a-i stimula nu numai pe agricultori, ci și întreprinderile de procesare a alimentelor să producă în mod durabil; |
| --- | --- |

19.

solicită ca politica agricolă comună a UE (PAC) să fie dezvoltată în sensul unei politici agricole juste, durabile și solidare, în serviciul agricultorilor, al regiunilor, al consumatorilor și al cetățenilor, și pledează pentru o plafonare și ajustare a plăților directe per lucrător agricol, precum și pentru armonizarea acestor plăți între statele membre în cadrul primului pilon; subliniază importanța revizuirii în continuare a PAC pentru a-i stimula nu numai pe agricultori, ci și întreprinderile de procesare a alimentelor să producă în mod durabil;

| 20. | își exprimă dezamăgirea cu privire la faptul că programul de lucru al Comisiei nu prevede o propunere de strategie rurală a UE, ceea ce accentuează scăderea sprijinului financiar general al UE destinat dezvoltării rurale în comparație cu perioada de programare anterioară; |
| --- | --- |

20.

își exprimă dezamăgirea cu privire la faptul că programul de lucru al Comisiei nu prevede o propunere de strategie rurală a UE, ceea ce accentuează scăderea sprijinului financiar general al UE destinat dezvoltării rurale în comparație cu perioada de programare anterioară;

| 21. | își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a clarifica domeniul de aplicare a Directivei privind serviciile în economia colaborativă/bazată pe partajare și de a prezenta propuneri pentru protejarea drepturilor lucrătorilor în noile forme de ocupare a forței de muncă specifice economiei colaborative/bazate pe partajare; |
| --- | --- |

21.

își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a clarifica domeniul de aplicare a Directivei privind serviciile în economia colaborativă/bazată pe partajare și de a prezenta propuneri pentru protejarea drepturilor lucrătorilor în noile forme de ocupare a forței de muncă specifice economiei colaborative/bazate pe partajare;

| 22. | solicită Comisiei să clarifice constrângerile care există în prezent în normele sale privind achizițiile publice, pentru a se facilita aplicarea unor criterii de durabilitate; este îngrijorat de faptul că, în prezent, legislația UE în domeniul concurenței interzice specificarea în contractele de achiziții publice a unor preferințe teritoriale (precum cea pentru alimente produse la nivel local); |
| --- | --- |

22.

solicită Comisiei să clarifice constrângerile care există în prezent în normele sale privind achizițiile publice, pentru a se facilita aplicarea unor criterii de durabilitate; este îngrijorat de faptul că, în prezent, legislația UE în domeniul concurenței interzice specificarea în contractele de achiziții publice a unor preferințe teritoriale (precum cea pentru alimente produse la nivel local);

| 23. | invită Comisia să dea un nou impuls economiei albastre europene prin prezentarea unei Cărți albe intitulate „Marea în inima Europei”, care să definească un mecanism de investiții în economia albastră și să prevadă înființarea unei platforme politice privind guvernanța oceanelor. Își repetă, de asemenea, solicitarea legată de crearea unei comunități de cunoaștere și inovare specifice pentru economia albastră, pentru îmbunătățirea transferului de idei dinspre cercetarea în domeniul marin către sectorul privat; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia să dea un nou impuls economiei albastre europene prin prezentarea unei Cărți albe intitulate „Marea în inima Europei”, care să definească un mecanism de investiții în economia albastră și să prevadă înființarea unei platforme politice privind guvernanța oceanelor. Își repetă, de asemenea, solicitarea legată de crearea unei comunități de cunoaștere și inovare specifice pentru economia albastră, pentru îmbunătățirea transferului de idei dinspre cercetarea în domeniul marin către sectorul privat;

| 24. | solicită, în conformitate cu Acordul interinstituțional existent, organizarea periodică de către Comisie, împreună cu Consiliul, Parlamentul și CoR, a unui dialog structurat privind guvernanța oceanelor, pentru a dezvolta în comun noi inițiative în domeniul politicilor marine; |
| --- | --- |

24.

solicită, în conformitate cu Acordul interinstituțional existent, organizarea periodică de către Comisie, împreună cu Consiliul, Parlamentul și CoR, a unui dialog structurat privind guvernanța oceanelor, pentru a dezvolta în comun noi inițiative în domeniul politicilor marine;

| 25. | solicită să fie implicat în schimburile voluntare planificate ca parte a procesului „Starea sănătății în UE” în 2018; |
| --- | --- |

25.

solicită să fie implicat în schimburile voluntare planificate ca parte a procesului „Starea sănătății în UE” în 2018;

| 26. | consideră că sănătatea ar trebui să fie una dintre temele prioritare din cadrul Agendei urbane a UE și invită Comisia și statele membre să își intensifice în 2018 eforturile în vederea lansării unui parteneriat privind sănătatea; |
| --- | --- |

26.

consideră că sănătatea ar trebui să fie una dintre temele prioritare din cadrul Agendei urbane a UE și invită Comisia și statele membre să își intensifice în 2018 eforturile în vederea lansării unui parteneriat privind sănătatea;

| 27. | se așteaptă ca Comisia și președințiile 2018-2019 ale Consiliului să monitorizeze cu atenție Concluziile Consiliului EPSCO din decembrie 2017 privind dezinstituționalizarea și își declară sprijinul pentru tranziția de la îngrijirea instituțională la îngrijirea la nivelul comunității, cu respectarea sistemelor naționale și regionale de asistență medico-socială și a preferințelor societale; |
| --- | --- |

27.

se așteaptă ca Comisia și președințiile 2018-2019 ale Consiliului să monitorizeze cu atenție Concluziile Consiliului EPSCO din decembrie 2017 privind dezinstituționalizarea și își declară sprijinul pentru tranziția de la îngrijirea instituțională la îngrijirea la nivelul comunității, cu respectarea sistemelor naționale și regionale de asistență medico-socială și a preferințelor societale;

| 28. | reamintește Comisiei necesitatea unei strategii europene privind demografia; |
| --- | --- |

28.

reamintește Comisiei necesitatea unei strategii europene privind demografia;

Turism și cultură

| 29. | își repetă solicitarea adresată Comisiei de a se efectua o revizuire aprofundată a strategiei privind turismul din 2010, cu un program de lucru multianual și o linie bugetară dedicată finanțării proiectelor europene în domeniul turismului în perioada de după 2020; în acest context, sprijină înființarea, în 2018, a unui grup interinstituțional de contact în domeniul turismului, profitând de faptul că anul 2018 este Anul European al Patrimoniului Cultural; |
| --- | --- |

29.

își repetă solicitarea adresată Comisiei de a se efectua o revizuire aprofundată a strategiei privind turismul din 2010, cu un program de lucru multianual și o linie bugetară dedicată finanțării proiectelor europene în domeniul turismului în perioada de după 2020; în acest context, sprijină înființarea, în 2018, a unui grup interinstituțional de contact în domeniul turismului, profitând de faptul că anul 2018 este Anul European al Patrimoniului Cultural;

| 30. | regretă eșecul Comisiei de a propune o strategie de sine stătătoare a UE privind relațiile culturale internaționale și de dezvoltare a diplomației culturale și de a menționa Anul European al Patrimoniului Cultural 2018 în programul său de lucru; își reafirmă angajamentul de a contribui în mod activ la sărbătorirea Anului patrimoniului cultural la nivel european, național, regional și local, pentru a valorifica diversitatea culturală și lingvistică a continentului nostru; |
| --- | --- |

30.

regretă eșecul Comisiei de a propune o strategie de sine stătătoare a UE privind relațiile culturale internaționale și de dezvoltare a diplomației culturale și de a menționa Anul European al Patrimoniului Cultural 2018 în programul său de lucru; își reafirmă angajamentul de a contribui în mod activ la sărbătorirea Anului patrimoniului cultural la nivel european, național, regional și local, pentru a valorifica diversitatea culturală și lingvistică a continentului nostru;

Uniunea energetică, politica privind clima și mediul înconjurător

| 31. | solicită Comisiei să implice CoR în pregătirea viitoarei politici privind clima și energia a UE, în vederea îndeplinirii obiectivelor din Acordul de la Paris, fapt care va necesita acțiuni mai ambițioase la nivelul UE; reamintește, în acest context, rolul esențial al autorităților locale și regionale, atât în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice, cât și adaptarea la ele, și subliniază că sprijină ideea conceperii unui sistem de contribuții stabilite la nivel local, care să vină în completarea celor stabilite la nivel național în vederea reducerii emisiilor de CO2; |
| --- | --- |

31.

solicită Comisiei să implice CoR în pregătirea viitoarei politici privind clima și energia a UE, în vederea îndeplinirii obiectivelor din Acordul de la Paris, fapt care va necesita acțiuni mai ambițioase la nivelul UE; reamintește, în acest context, rolul esențial al autorităților locale și regionale, atât în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice, cât și adaptarea la ele, și subliniază că sprijină ideea conceperii unui sistem de contribuții stabilite la nivel local, care să vină în completarea celor stabilite la nivel național în vederea reducerii emisiilor de CO2;

| 32. | în ceea ce privește guvernanța uniunii energetice, solicită Comisiei să colaboreze cu CoR la elaborarea de recomandări pentru statele membre cu privire la includerea în mod corespunzător a componentelor locale și regionale în planificarea lor națională, precum și în monitorizarea și raportarea progreselor înregistrate, și reamintește că CoR ar trebui să fie reprezentat în viitorul Comitet al uniunii energetice, prevăzut a fi înființat în temeiul noului regulament privind guvernanța; |
| --- | --- |

32.

în ceea ce privește guvernanța uniunii energetice, solicită Comisiei să colaboreze cu CoR la elaborarea de recomandări pentru statele membre cu privire la includerea în mod corespunzător a componentelor locale și regionale în planificarea lor națională, precum și în monitorizarea și raportarea progreselor înregistrate, și reamintește că CoR ar trebui să fie reprezentat în viitorul Comitet al uniunii energetice, prevăzut a fi înființat în temeiul noului regulament privind guvernanța;

| 33. | se așteaptă ca Comisia, în cooperare cu BEI și sectorul privat, să își intensifice eforturile de elaborare a inițiativei „Finanțare inteligentă pentru clădiri inteligente” și să îmbunătățească transparența acestui proces, asigurându-se că recomandările formulate în această privință sunt luate în considerare și că sunt prevăzute sinergii între diferitele surse de finanțare disponibile la nivel local și regional, inclusiv în ceea ce privește asistența tehnică permanentă pentru proiectele energetice durabile locale la scară redusă, pentru a facilita gruparea proiectelor, astfel încât să devină eligibile; |
| --- | --- |

33.

se așteaptă ca Comisia, în cooperare cu BEI și sectorul privat, să își intensifice eforturile de elaborare a inițiativei „Finanțare inteligentă pentru clădiri inteligente” și să îmbunătățească transparența acestui proces, asigurându-se că recomandările formulate în această privință sunt luate în considerare și că sunt prevăzute sinergii între diferitele surse de finanțare disponibile la nivel local și regional, inclusiv în ceea ce privește asistența tehnică permanentă pentru proiectele energetice durabile locale la scară redusă, pentru a facilita gruparea proiectelor, astfel încât să devină eligibile;

| 34. | ținând cont de faptul că accesul la finanțare este important pentru succesul tranziției energetice, solicită Comisiei Europene să elaboreze o clasificare a activelor durabile, care să includă definiții clare și obligatorii ale diferitelor tipuri de „finanțare pentru combaterea schimbărilor climatice”, pentru a facilita utilizarea de noi instrumente precum obligațiunile ecologice și garanțiile colective; subliniază nevoia de a face ca investițiile ecologice și climatice să devină mai operaționale în temeiul normelor UE privind ajutoarele de stat și/sau al normelor europene de contabilitate pentru organismele publice; |
| --- | --- |

34.

ținând cont de faptul că accesul la finanțare este important pentru succesul tranziției energetice, solicită Comisiei Europene să elaboreze o clasificare a activelor durabile, care să includă definiții clare și obligatorii ale diferitelor tipuri de „finanțare pentru combaterea schimbărilor climatice”, pentru a facilita utilizarea de noi instrumente precum obligațiunile ecologice și garanțiile colective; subliniază nevoia de a face ca investițiile ecologice și climatice să devină mai operaționale în temeiul normelor UE privind ajutoarele de stat și/sau al normelor europene de contabilitate pentru organismele publice;

| 35. | solicită Comisiei să asigure reprezentarea diferitelor structuri subnaționale de diferite mărimi în structurile Convenției globale și să mențină principiile parteneriatului și guvernanței pe mai multe niveluri, aplicabile în cadrul acesteia; |
| --- | --- |

35.

solicită Comisiei să asigure reprezentarea diferitelor structuri subnaționale de diferite mărimi în structurile Convenției globale și să mențină principiile parteneriatului și guvernanței pe mai multe niveluri, aplicabile în cadrul acesteia;

| 36. | solicită includerea formală a autorităților locale și regionale în mecanismele de guvernanță ale CCONUSC și solicită Comisiei să acorde prioritate dimensiunii locale și regionale în cadrul viitoarei revizuiri a Strategiei UE privind adaptarea la schimbările climatice; |
| --- | --- |

36.

solicită includerea formală a autorităților locale și regionale în mecanismele de guvernanță ale CCONUSC și solicită Comisiei să acorde prioritate dimensiunii locale și regionale în cadrul viitoarei revizuiri a Strategiei UE privind adaptarea la schimbările climatice;

| 37. | este pregătit să asigure implicarea sporită a autorităților locale și regionale de-a lungul întregului ciclu EIR în cadrul punerii în aplicare a legislației de mediu și să contribuie la revizuirea directivelor de mediu esențiale, în special cele privind standardele minime de calitate pentru apa refolosită și verificarea REFIT a Directivei privind apa potabilă; se așteaptă, în special, să fie implicat îndeaproape în viitorul cadru de monitorizare pentru economia circulară și în alte inițiative menite să faciliteze punerea rapidă în aplicare a pachetului privind economia circulară. Intenționează, de asemenea, să contribuie la programul de acțiune pentru mediu pentru perioada de după 2020, evaluând, în același timp, cel de al 7-lea PAM, actualmente în vigoare; |
| --- | --- |

37.

este pregătit să asigure implicarea sporită a autorităților locale și regionale de-a lungul întregului ciclu EIR în cadrul punerii în aplicare a legislației de mediu și să contribuie la revizuirea directivelor de mediu esențiale, în special cele privind standardele minime de calitate pentru apa refolosită și verificarea REFIT a Directivei privind apa potabilă; se așteaptă, în special, să fie implicat îndeaproape în viitorul cadru de monitorizare pentru economia circulară și în alte inițiative menite să faciliteze punerea rapidă în aplicare a pachetului privind economia circulară. Intenționează, de asemenea, să contribuie la programul de acțiune pentru mediu pentru perioada de după 2020, evaluând, în același timp, cel de al 7-lea PAM, actualmente în vigoare;

| 38. | sprijină punerea în aplicare a Planului de acțiune pentru natură, persoane și economie, își propune continuarea cooperării în legătură cu premiul Natura 2000 și premiul pentru capitalele europene verzi (EGC), respectiv cu premiul pentru orașele „European Green Leaf” și așteaptă cu interes continuarea cooperării pentru pregătirea Săptămânii verzi; |
| --- | --- |

38.

sprijină punerea în aplicare a Planului de acțiune pentru natură, persoane și economie, își propune continuarea cooperării în legătură cu premiul Natura 2000 și premiul pentru capitalele europene verzi (EGC), respectiv cu premiul pentru orașele „European Green Leaf” și așteaptă cu interes continuarea cooperării pentru pregătirea Săptămânii verzi;

| 39. | subliniază că toate proiectele UE privind construirea de noi infrastructuri (realizate fie cu ajutorul fondurilor ESI, fie cu ajutorul FEIS) ar trebui să fie compatibile cu angajamentele asumate de UE în materie de durabilitate în contextul ODD și deci, printre altele, rezistente la dezastre; solicită ca această condiție să fie menționată explicit în normele de punere în aplicare ale fondurilor; de asemenea, invită Comisia să elaboreze un plan de acțiune privind reabilitarea antiseismică a clădirilor existente, ca prioritate a programelor operaționale de dezvoltare regională ale statelor membre; |
| --- | --- |

39.

subliniază că toate proiectele UE privind construirea de noi infrastructuri (realizate fie cu ajutorul fondurilor ESI, fie cu ajutorul FEIS) ar trebui să fie compatibile cu angajamentele asumate de UE în materie de durabilitate în contextul ODD și deci, printre altele, rezistente la dezastre; solicită ca această condiție să fie menționată explicit în normele de punere în aplicare ale fondurilor; de asemenea, invită Comisia să elaboreze un plan de acțiune privind reabilitarea antiseismică a clădirilor existente, ca prioritate a programelor operaționale de dezvoltare regională ale statelor membre;

Justiția, securitatea, drepturile fundamentale și migrația

| 40. | ia act de propunerile privind finalizarea Uniunii securității europene și reamintește necesitatea de a se găsi un echilibru între preocupările privind securitatea și drepturile fundamentale ale cetățenilor, inclusiv protecția datelor; în special, dorește să reamintească solicitarea adresată Comisiei de a sprijini autoritățile locale și regionale în abordarea problemei radicalizării care duce la extremism violent, prin elaborarea de orientări pentru autoritățile locale și regionale privind instituirea unor strategii de prevenire pentru a combate radicalizarea. Invită, de asemenea, Comisia să adopte o abordare multiinstituțională a diferitelor aspecte ale radicalizării și ale extremismului, să asigure mai multă transparență în ceea ce privește oportunitățile de finanțare disponibile în acest domeniu și să implice sectorul privat și întreprinderile publice; |
| --- | --- |

40.

ia act de propunerile privind finalizarea Uniunii securității europene și reamintește necesitatea de a se găsi un echilibru între preocupările privind securitatea și drepturile fundamentale ale cetățenilor, inclusiv protecția datelor; în special, dorește să reamintească solicitarea adresată Comisiei de a sprijini autoritățile locale și regionale în abordarea problemei radicalizării care duce la extremism violent, prin elaborarea de orientări pentru autoritățile locale și regionale privind instituirea unor strategii de prevenire pentru a combate radicalizarea. Invită, de asemenea, Comisia să adopte o abordare multiinstituțională a diferitelor aspecte ale radicalizării și ale extremismului, să asigure mai multă transparență în ceea ce privește oportunitățile de finanțare disponibile în acest domeniu și să implice sectorul privat și întreprinderile publice;

| 41. | solicită Comisiei să propună cu celeritate un mecanism revizuit unic și eficace al UE pe tema statului de drept, care să înglobeze instrumentele existente de protecție a democrației și a drepturilor fundamentale și care să fie aplicabil la toate nivelurile de guvernare; |
| --- | --- |

41.

solicită Comisiei să propună cu celeritate un mecanism revizuit unic și eficace al UE pe tema statului de drept, care să înglobeze instrumentele existente de protecție a democrației și a drepturilor fundamentale și care să fie aplicabil la toate nivelurile de guvernare;

| 42. | îndeamnă statele membre să ajungă la un acord cu Parlamentul European cu privire la reforma sistemului european comun de azil până în iunie 2018, luând în considerare impactul major asupra orașelor și regiunilor pe care îl are primirea migranților și integrarea refugiaților și recomandările formulate deja de CoR; îndeamnă statele membre și Parlamentul la fundamentarea oricăror noi norme pe principiile respectării drepturilor omului și obligațiilor internaționale, a solidarității și reciprocității; în contextul revizuirii Agendei europene privind migrația, așteaptă cu interes și punerea în aplicare a propunerilor Comisiei referitoare la sporirea căilor legale pentru persoanele care au nevoie de protecție internațională, astfel încât să se permită restabilirea controlului deplin asupra rutelor de migrare; |
| --- | --- |

42.

îndeamnă statele membre să ajungă la un acord cu Parlamentul European cu privire la reforma sistemului european comun de azil până în iunie 2018, luând în considerare impactul major asupra orașelor și regiunilor pe care îl are primirea migranților și integrarea refugiaților și recomandările formulate deja de CoR; îndeamnă statele membre și Parlamentul la fundamentarea oricăror noi norme pe principiile respectării drepturilor omului și obligațiilor internaționale, a solidarității și reciprocității; în contextul revizuirii Agendei europene privind migrația, așteaptă cu interes și punerea în aplicare a propunerilor Comisiei referitoare la sporirea căilor legale pentru persoanele care au nevoie de protecție internațională, astfel încât să se permită restabilirea controlului deplin asupra rutelor de migrare;

| 43. | invită Comisia să continue procesul de simplificare și accelerare a procedurilor de finanțare și să faciliteze accesul regiunilor și orașelor la resursele financiare destinate soluționării crizelor umanitare și integrării refugiaților; |
| --- | --- |

43.

invită Comisia să continue procesul de simplificare și accelerare a procedurilor de finanțare și să faciliteze accesul regiunilor și orașelor la resursele financiare destinate soluționării crizelor umanitare și integrării refugiaților;

Politici externe

| 44. | îndeamnă Comisia să se asigure că dimensiunea locală și regională a politicii UE în domeniul comerțului este luată în considerare în cadrul negocierilor pentru noile acorduri comerciale și solicită să se aibă în continuare acces la documentele de negociere relevante, prin procedura sălii de lectură; |
| --- | --- |

44.

îndeamnă Comisia să se asigure că dimensiunea locală și regională a politicii UE în domeniul comerțului este luată în considerare în cadrul negocierilor pentru noile acorduri comerciale și solicită să se aibă în continuare acces la documentele de negociere relevante, prin procedura sălii de lectură;

| 45. | subliniază angajamentul CoR în ce privește obiectivul Comisiei de a promova stabilitatea și prosperitatea în afara UE, prin intermediul comitetelor consultative mixte și al grupurilor de lucru ale CoR cu țările candidate și potențial candidate, precum și prin intermediul Adunării autorităților locale și regionale din zona euromediteraneeană (ARLEM), al Conferinței autorităților locale și regionale din Parteneriatul estic (CORLEAP), al Grupului operativ CoR-Ucraina al CoR și al programului de capacitare, responsabilizare și dezvoltare la nivel local pentru Ucraina (U-LEAD), precum și prin inițiativa de la Nicosia de sprijinire a orașelor libiene; |
| --- | --- |

45.

subliniază angajamentul CoR în ce privește obiectivul Comisiei de a promova stabilitatea și prosperitatea în afara UE, prin intermediul comitetelor consultative mixte și al grupurilor de lucru ale CoR cu țările candidate și potențial candidate, precum și prin intermediul Adunării autorităților locale și regionale din zona euromediteraneeană (ARLEM), al Conferinței autorităților locale și regionale din Parteneriatul estic (CORLEAP), al Grupului operativ CoR-Ucraina al CoR și al programului de capacitare, responsabilizare și dezvoltare la nivel local pentru Ucraina (U-LEAD), precum și prin inițiativa de la Nicosia de sprijinire a orașelor libiene;

| 46. | subliniază dimensiunea teritorială a strategiilor de aderare și importanța implicării autorităților locale și regionale în dezvoltarea strategiilor relevante; |
| --- | --- |

46.

subliniază dimensiunea teritorială a strategiilor de aderare și importanța implicării autorităților locale și regionale în dezvoltarea strategiilor relevante;

| 47. | observă faptul că dezbaterea publică continuă referitoare la extinderea UE este necesară la toate nivelurile de guvernanță, pentru a se garanta că perspectiva aderării la UE poate încuraja în continuare subsidiaritatea, democrația, protecția drepturilor minorităților naționale și securitatea; în acest sens, reiterează invitația pe care a adresat-o Comisiei Europene referitoare la organizarea anuală, în cooperare cu CoR, a Zilei extinderii, pentru a furniza informații și sprijin politic autorităților locale și regionale din țările implicate în procesul de aderare; |
| --- | --- |

47.

observă faptul că dezbaterea publică continuă referitoare la extinderea UE este necesară la toate nivelurile de guvernanță, pentru a se garanta că perspectiva aderării la UE poate încuraja în continuare subsidiaritatea, democrația, protecția drepturilor minorităților naționale și securitatea; în acest sens, reiterează invitația pe care a adresat-o Comisiei Europene referitoare la organizarea anuală, în cooperare cu CoR, a Zilei extinderii, pentru a furniza informații și sprijin politic autorităților locale și regionale din țările implicate în procesul de aderare;

| 48. | se așteaptă ca strategia Comisiei privind Balcanii de Vest, anunțată pentru începutul anului 2018, să pună un accent puternic pe dimensiunea locală și regională a acestuia; |
| --- | --- |

48.

se așteaptă ca strategia Comisiei privind Balcanii de Vest, anunțată pentru începutul anului 2018, să pună un accent puternic pe dimensiunea locală și regională a acestuia;

| 49. | îndeamnă Comisia să recunoască rolul autorităților locale libiene în stabilizarea țării și limitarea utilizării rutelor de migrație către Europa, și propune ca Libia, date fiind eforturile pe care trebuie să le depună în ce privește drepturile omului și statul de drept, să fie inclusă în programele UE desfășurate în regiunea mediteraneană, cum ar fi CBC-Med. Sugerează utilizarea unor instrumente juridice inovatoare, cum ar fi GECT, pentru a permite orașelor libiene să participe la acțiuni de cooperare transfrontalieră și parteneriate directe cu orașele și regiunile din UE; cere Comisiei Europene să implice CoR și autoritățile locale și regionale, pe care acesta le reprezintă, în planificarea, lansarea și monitorizarea programelor Uniunii Europene în America Latină, în special a celor care vizează promovarea cooperării pentru dezvoltare durabilă și coeziune socială; |
| --- | --- |

49.

îndeamnă Comisia să recunoască rolul autorităților locale libiene în stabilizarea țării și limitarea utilizării rutelor de migrație către Europa, și propune ca Libia, date fiind eforturile pe care trebuie să le depună în ce privește drepturile omului și statul de drept, să fie inclusă în programele UE desfășurate în regiunea mediteraneană, cum ar fi CBC-Med. Sugerează utilizarea unor instrumente juridice inovatoare, cum ar fi GECT, pentru a permite orașelor libiene să participe la acțiuni de cooperare transfrontalieră și parteneriate directe cu orașele și regiunile din UE; cere Comisiei Europene să implice CoR și autoritățile locale și regionale, pe care acesta le reprezintă, în planificarea, lansarea și monitorizarea programelor Uniunii Europene în America Latină, în special a celor care vizează promovarea cooperării pentru dezvoltare durabilă și coeziune socială;

| 50. | solicită Comisiei Europene să implice autoritățile locale și regionale, prin intermediul CoR, în punerea în aplicare a Agendei 2030 și a noului Consens european privind dezvoltarea, și să sprijine coordonarea între toți actorii implicați în cooperarea descentralizată pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

50.

solicită Comisiei Europene să implice autoritățile locale și regionale, prin intermediul CoR, în punerea în aplicare a Agendei 2030 și a noului Consens european privind dezvoltarea, și să sprijine coordonarea între toți actorii implicați în cooperarea descentralizată pentru dezvoltare;

| 51. | își reiterează solicitarea ca programele de finanțare ale UE existente, în special TAIEX și Twinning, să fie adaptate în continuare, astfel încât să vizeze nevoile părților interesate locale și regionale; |
| --- | --- |

51.

își reiterează solicitarea ca programele de finanțare ale UE existente, în special TAIEX și Twinning, să fie adaptate în continuare, astfel încât să vizeze nevoile părților interesate locale și regionale;

| 52. | subliniază necesitatea includerii efective a autorităților regionale și locale în punerea în aplicare a Fondului european pentru dezvoltare durabilă și sprijină intenția Comisiei de a acționa rapid pentru a veni, prin intermediul acestuia, în sprijinul proiectelor locale; |
| --- | --- |

52.

subliniază necesitatea includerii efective a autorităților regionale și locale în punerea în aplicare a Fondului european pentru dezvoltare durabilă și sprijină intenția Comisiei de a acționa rapid pentru a veni, prin intermediul acestuia, în sprijinul proiectelor locale;

Cetățenia, guvernanța și o mai bună legiferare

| 53. | reamintește că este gata să contribuie, prin intermediul celor trei reprezentanți ai săi în cadrul Grupului operativ privind subsidiaritatea și proporționalitatea, cu expertiza sa, bazată pe rețeaua sa de monitorizare a subsidiarității și pe activitatea sa de lungă durată în aceste domenii; salută, în acest sens, faptul că mandatul Grupului operativ face trimitere explicită la cele mai eficace modalități prin care ar putea fi implicate autoritățile locale și regionale în pregătirea și monitorizarea politicilor Uniunii și subliniază că acest lucru necesită o dezbatere nu numai în privința unei eventuale redelegări a anumitor competențe la nivelul statelor membre, ci și a unei abordări cuprinzătoare a guvernanței pe mai multe niveluri în UE; |
| --- | --- |

53.

reamintește că este gata să contribuie, prin intermediul celor trei reprezentanți ai săi în cadrul Grupului operativ privind subsidiaritatea și proporționalitatea, cu expertiza sa, bazată pe rețeaua sa de monitorizare a subsidiarității și pe activitatea sa de lungă durată în aceste domenii; salută, în acest sens, faptul că mandatul Grupului operativ face trimitere explicită la cele mai eficace modalități prin care ar putea fi implicate autoritățile locale și regionale în pregătirea și monitorizarea politicilor Uniunii și subliniază că acest lucru necesită o dezbatere nu numai în privința unei eventuale redelegări a anumitor competențe la nivelul statelor membre, ci și a unei abordări cuprinzătoare a guvernanței pe mai multe niveluri în UE;

| 54. | atrage atenția asupra contribuțiilor sale la dezbaterea democratică și favorabilă incluziunii cu privire la viitorul Europei, la care CoR va contribui și sub forma unui aviz până în octombrie 2018, în special prin intermediul unui amplu proces de reflecție cu o abordare ascendentă, pe care l-a lansat cu participarea cetățenilor și părților interesate locale și regionale, cu scopul de a identifica principalele provocări pentru cetățenii UE și de a prezenta propuneri concrete cu privire la direcția de urmat, astfel încât UE să își consolideze legitimitatea; în acest sens, atrage atenția asupra propunerilor formulate pe această temă în avizul intitulat „Raport privind cetățenia UE – 2017”, adoptat în sesiunea plenară a CoR din luna noiembrie; |
| --- | --- |

54.

atrage atenția asupra contribuțiilor sale la dezbaterea democratică și favorabilă incluziunii cu privire la viitorul Europei, la care CoR va contribui și sub forma unui aviz până în octombrie 2018, în special prin intermediul unui amplu proces de reflecție cu o abordare ascendentă, pe care l-a lansat cu participarea cetățenilor și părților interesate locale și regionale, cu scopul de a identifica principalele provocări pentru cetățenii UE și de a prezenta propuneri concrete cu privire la direcția de urmat, astfel încât UE să își consolideze legitimitatea; în acest sens, atrage atenția asupra propunerilor formulate pe această temă în avizul intitulat „Raport privind cetățenia UE – 2017”, adoptat în sesiunea plenară a CoR din luna noiembrie;

| 55. | așteaptă cu interes Comunicarea privind modalitățile de a face ca Uniunea să devină mai unită, mai puternică și mai democratică pe planul comunicării și își reafirmă disponibilitatea de a contribui la dezvoltarea unor strategii și activități de comunicare descentralizate, în strânsă cooperare cu alte instituții ale UE și cu autoritățile locale și regionale din întreaga Uniune; |
| --- | --- |

55.

așteaptă cu interes Comunicarea privind modalitățile de a face ca Uniunea să devină mai unită, mai puternică și mai democratică pe planul comunicării și își reafirmă disponibilitatea de a contribui la dezvoltarea unor strategii și activități de comunicare descentralizate, în strânsă cooperare cu alte instituții ale UE și cu autoritățile locale și regionale din întreaga Uniune;

| 56. | încredințează președintelui mandatul de a transmite prezenta rezoluție Comisiei Europene, Parlamentului European, Președinției estone și Președinției bulgare a Consiliului UE și președintelui Consiliului European. |
| --- | --- |

56.

încredințează președintelui mandatul de a transmite prezenta rezoluție Comisiei Europene, Parlamentului European, Președinției estone și Președinției bulgare a Consiliului UE și președintelui Consiliului European.

Bruxelles, 1 decembrie 2017.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 126-a sesiune plenară a CoR, 30.11.2017-1.12.2017

| 8.5.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 164/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 164/7

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Document de reflecție privind aprofundarea uniunii economice și monetare (UEM) până în 2025

(2018/C 164/02)

| Raportor: | Christophe ROUILLON (FR-PSE), primarul localității Coulaines |
| --- | --- |
| Document de referință: | Document de reflecție privind aprofundarea uniunii economice și monetare
  COM(2017) 291 final |

Raportor:

Christophe ROUILLON (FR-PSE), primarul localității Coulaines

Document de referință:

Document de reflecție privind aprofundarea uniunii economice și monetare

COM(2017) 291 final

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | consideră că deficitul de convergență și coeziune în cadrul Uniunii Europene și vulnerabilitățile economice și bancare, care afectează îndeosebi colectivitățile teritoriale, în special în ce privește creșterea cheltuielilor sociale ca urmare a crizei și constrângerile asupra capacităților lor de investiții și de menținere a unui nivel satisfăcător de calitate a serviciilor publice, impun corectarea promptă a deficiențelor structurale ale uniunii economice și monetare (UEM), înainte de izbucnirea următoarei crize; |
| --- | --- |

1.

consideră că deficitul de convergență și coeziune în cadrul Uniunii Europene și vulnerabilitățile economice și bancare, care afectează îndeosebi colectivitățile teritoriale, în special în ce privește creșterea cheltuielilor sociale ca urmare a crizei și constrângerile asupra capacităților lor de investiții și de menținere a unui nivel satisfăcător de calitate a serviciilor publice, impun corectarea promptă a deficiențelor structurale ale uniunii economice și monetare (UEM), înainte de izbucnirea următoarei crize;

| 2. | solicită, ca atare, un nou salt calitativ în îmbunătățirea UEM, prin punerea accentului pe consolidarea rezilienței la șocurile economice și sociale și prin sprijinirea unei convergențe a economiilor care să țină seama de rolul autorităților locale și regionale. Pașii următori pentru UEM ar trebui gândiți în mai multe etape până în 2025, prin identificarea măsurilor care sunt realizabile imediat fără modificarea tratatelor, precum și a celor care, începând cu transpunerea tratatului fiscal în dreptul primar, necesită o modificare a lor; |
| --- | --- |

2.

solicită, ca atare, un nou salt calitativ în îmbunătățirea UEM, prin punerea accentului pe consolidarea rezilienței la șocurile economice și sociale și prin sprijinirea unei convergențe a economiilor care să țină seama de rolul autorităților locale și regionale. Pașii următori pentru UEM ar trebui gândiți în mai multe etape până în 2025, prin identificarea măsurilor care sunt realizabile imediat fără modificarea tratatelor, precum și a celor care, începând cu transpunerea tratatului fiscal în dreptul primar, necesită o modificare a lor;

| 3. | este bucuros, pe de altă parte, că documentul de reflecție consideră că UEM constituie unul dintre subiectele prioritare care animă dezbaterea cetățenească privind viitorul Europei (1). Deși 73 % dintre cetățenii din zona euro și 60 % dintre cetățenii UE susțin UEM (2), acest sprijin pentru patrimoniul comun care a devenit moneda euro este însoțit de o cerere puternică de reformare a zonei euro (3) pentru a face din ea o monedă puternică și stabilă și pentru a instaura o veritabilă guvernanță democratică a politicii economice și monetare. Ca atare, CoR consideră că reforma UEM ar trebui să fie una din temele prioritare ale acordurilor democratice care ar putea fi elaborate în mod descentralizat în regiunile și localitățile Europei încă din 2018, pentru a-i implica pe cetățeni în procesul de reformă a UE; |
| --- | --- |

3.

este bucuros, pe de altă parte, că documentul de reflecție consideră că UEM constituie unul dintre subiectele prioritare care animă dezbaterea cetățenească privind viitorul Europei (1). Deși 73 % dintre cetățenii din zona euro și 60 % dintre cetățenii UE susțin UEM (2), acest sprijin pentru patrimoniul comun care a devenit moneda euro este însoțit de o cerere puternică de reformare a zonei euro (3) pentru a face din ea o monedă puternică și stabilă și pentru a instaura o veritabilă guvernanță democratică a politicii economice și monetare. Ca atare, CoR consideră că reforma UEM ar trebui să fie una din temele prioritare ale acordurilor democratice care ar putea fi elaborate în mod descentralizat în regiunile și localitățile Europei încă din 2018, pentru a-i implica pe cetățeni în procesul de reformă a UE;

| 4. | cu toate acestea, regretă că documentul de reflecție nu pare să recunoască îndeajuns urgența economică și financiară a atenuării deficiențelor inițiale ale zonei euro. Într-adevăr, relansarea actuală a creșterii economice în UE se bazează pe sprijinul conjunctural oferit de politica monetară a Băncii Centrale Europene (BCE), care a permis, mai ales începând din 2008, reducerea cu 1 000 de miliarde EUR a plății dobânzilor vărsate de autoritățile publice și menținerea în multe state membre a unor rate ale dobânzilor deosebit de scăzute. Cu toate acestea, autoritățile publice și actorii financiari din zona euro trebuie să se pregătească pentru reducerea treptată a politicii de sprijin monetar din partea BCE și pentru o creștere a ratelor pe termen lung. În același timp, UE se află într-o perioadă în care interesul strategic al zonei euro trebuie reafirmat, printr-o valoare adăugată economică demonstrabilă; |
| --- | --- |

4.

cu toate acestea, regretă că documentul de reflecție nu pare să recunoască îndeajuns urgența economică și financiară a atenuării deficiențelor inițiale ale zonei euro. Într-adevăr, relansarea actuală a creșterii economice în UE se bazează pe sprijinul conjunctural oferit de politica monetară a Băncii Centrale Europene (BCE), care a permis, mai ales începând din 2008, reducerea cu 1 000 de miliarde EUR a plății dobânzilor vărsate de autoritățile publice și menținerea în multe state membre a unor rate ale dobânzilor deosebit de scăzute. Cu toate acestea, autoritățile publice și actorii financiari din zona euro trebuie să se pregătească pentru reducerea treptată a politicii de sprijin monetar din partea BCE și pentru o creștere a ratelor pe termen lung. În același timp, UE se află într-o perioadă în care interesul strategic al zonei euro trebuie reafirmat, printr-o valoare adăugată economică demonstrabilă;

| 5. | arată, în continuare, că majoritatea propunerilor concrete prezentate în documentul de reflecție se referă la măsuri legate de uniunea piețelor de capital și de uniunea bancară, deja inițiate, cum ar fi, de exemplu, instituirea sistemului european de asigurare a depozitelor (EDIS), care, pentru a fi implementat în 2025, impune încheierea unui acord până la sfârșitul anului 2019. CoR regretă că, în schimb, problemele legate de UEM au fost lăsate la finalul documentului de reflecție și că sunt prezentate doar opțiuni, și nu propuneri concrete în privința cărora Comisia să-și asume angajamente. Ca atare, documentul de reflecție oferă puține elemente noi față de Raportul celor patru președinți (decembrie 2012) (4) și față de Raportul celor cinci președinți (iunie 2015) (5), precum și față de numeroasele rezoluții ale Parlamentului European, printre care se numără cea din 16 februarie 2017 referitoare la capacitatea bugetară pentru zona euro; |
| --- | --- |

5.

arată, în continuare, că majoritatea propunerilor concrete prezentate în documentul de reflecție se referă la măsuri legate de uniunea piețelor de capital și de uniunea bancară, deja inițiate, cum ar fi, de exemplu, instituirea sistemului european de asigurare a depozitelor (EDIS), care, pentru a fi implementat în 2025, impune încheierea unui acord până la sfârșitul anului 2019. CoR regretă că, în schimb, problemele legate de UEM au fost lăsate la finalul documentului de reflecție și că sunt prezentate doar opțiuni, și nu propuneri concrete în privința cărora Comisia să-și asume angajamente. Ca atare, documentul de reflecție oferă puține elemente noi față de Raportul celor patru președinți (decembrie 2012) (4) și față de Raportul celor cinci președinți (iunie 2015) (5), precum și față de numeroasele rezoluții ale Parlamentului European, printre care se numără cea din 16 februarie 2017 referitoare la capacitatea bugetară pentru zona euro;

| 6. | consideră prioritare consolidarea creșterii structurale a fiecărui stat membru și sprijinirea creării condițiilor de convergență în cadrul zonei euro, pentru a-i conferi acesteia o rezistență sporită în fața șocurilor determinate de viitoarele crize financiare. Într-adevăr, trebuie observat că, deși ratele de creștere economică ale diferitelor state membre au fost convergente în general, nivelurile venitului pe cap de locuitor sunt încă foarte divergente. De altfel, UE suferă de lipsă de competitivitate în numeroase sectoare economice, de o lipsă a cererii interne și de un nivel scăzut al investițiilor, atât private, cât și publice. În același timp, este îngrijorătoare constatarea că economia reală pare în definitiv să beneficieze în mică măsură de politica monetară, dat fiind că stocul de capital productiv stagnează, în timp ce valorile financiare și imobiliare cresc în mod disproporționat; |
| --- | --- |

6.

consideră prioritare consolidarea creșterii structurale a fiecărui stat membru și sprijinirea creării condițiilor de convergență în cadrul zonei euro, pentru a-i conferi acesteia o rezistență sporită în fața șocurilor determinate de viitoarele crize financiare. Într-adevăr, trebuie observat că, deși ratele de creștere economică ale diferitelor state membre au fost convergente în general, nivelurile venitului pe cap de locuitor sunt încă foarte divergente. De altfel, UE suferă de lipsă de competitivitate în numeroase sectoare economice, de o lipsă a cererii interne și de un nivel scăzut al investițiilor, atât private, cât și publice. În același timp, este îngrijorătoare constatarea că economia reală pare în definitiv să beneficieze în mică măsură de politica monetară, dat fiind că stocul de capital productiv stagnează, în timp ce valorile financiare și imobiliare cresc în mod disproporționat;

| 7. | prin urmare, susține o strategie de convergență care, pe lângă politicile europene deja existente menite să consolideze coeziunea economică, socială și teritorială, să fie bazată pe următoarele propuneri: |
| --- | --- |

7.

prin urmare, susține o strategie de convergență care, pe lângă politicile europene deja existente menite să consolideze coeziunea economică, socială și teritorială, să fie bazată pe următoarele propuneri:

| 7.1. | crearea unei capacități bugetare a zonei euro, prevăzând un capitol destinat pregătirilor pentru aderarea la zona euro, pentru a lua măsuri de stimulare a convergenței macroeconomice și sociale și a rezilienței față de globalizare. În acest context, subliniază că trebuie să se acorde mai multă atenție rolului autorităților locale și regionale în chestiunile fiscale, semnalând, în acest sens, că autoritățile locale și regionale au deja competențe fiscale și că, prin urmare, propunerile formulate la nivelul UE trebuie să respecte aceste competențe; |
| --- | --- |

7.1.

crearea unei capacități bugetare a zonei euro, prevăzând un capitol destinat pregătirilor pentru aderarea la zona euro, pentru a lua măsuri de stimulare a convergenței macroeconomice și sociale și a rezilienței față de globalizare. În acest context, subliniază că trebuie să se acorde mai multă atenție rolului autorităților locale și regionale în chestiunile fiscale, semnalând, în acest sens, că autoritățile locale și regionale au deja competențe fiscale și că, prin urmare, propunerile formulate la nivelul UE trebuie să respecte aceste competențe;

| 7.2. | transformarea unei părți a Mecanismului european de stabilitate (MES) într-un instrument european integrat nemonetar, sub responsabilitatea instituțiilor europene, cu un mandat clar definit, care ar avea capacități de a împrumuta și de a credita sume cuprinse între 100 și 200 de miliarde EUR, pentru a permite intervenții pe termen scurt și mediu în caz de crize financiare neașteptate și de șocuri asimetrice; |
| --- | --- |

7.2.

transformarea unei părți a Mecanismului european de stabilitate (MES) într-un instrument european integrat nemonetar, sub responsabilitatea instituțiilor europene, cu un mandat clar definit, care ar avea capacități de a împrumuta și de a credita sume cuprinse între 100 și 200 de miliarde EUR, pentru a permite intervenții pe termen scurt și mediu în caz de crize financiare neașteptate și de șocuri asimetrice;

| 7.3. | stabilirea unui cod de convergență completat cu un sistem de stimulare a reformelor structurale al căror domeniu de aplicare ar fi definit în funcție de valoarea lor adăugată europeană și care ar putea, în special, să includă convergența fiscală, măsurile legate de dinamizarea pieței forței de muncă (prin formare, digitalizare și coeziune socială consolidată), ținând seama mai ales de amenințările legate de schimbările demografice. În acest context, Comitetul atrage atenția că asistența tehnică poate fi deja sprijinită prin intermediul Programului de sprijin pentru reforme structurale (PSRS); |
| --- | --- |

7.3.

stabilirea unui cod de convergență completat cu un sistem de stimulare a reformelor structurale al căror domeniu de aplicare ar fi definit în funcție de valoarea lor adăugată europeană și care ar putea, în special, să includă convergența fiscală, măsurile legate de dinamizarea pieței forței de muncă (prin formare, digitalizare și coeziune socială consolidată), ținând seama mai ales de amenințările legate de schimbările demografice. În acest context, Comitetul atrage atenția că asistența tehnică poate fi deja sprijinită prin intermediul Programului de sprijin pentru reforme structurale (PSRS);

| 8. | reamintește, în acest context, solicitările sale:






  — | de a exclude din mecanismul contabil al PSC cofinanțările naționale, regionale sau locale realizate în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene, cum s-a întâmplat deja în cazul cofinanțării activităților Fondului european pentru investiții strategice; |
| --- | --- | --- |

8.

reamintește, în acest context, solicitările sale:

—

de a exclude din mecanismul contabil al PSC cofinanțările naționale, regionale sau locale realizate în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene, cum s-a întâmplat deja în cazul cofinanțării activităților Fondului european pentru investiții strategice;

| — | de a defini la nivelul UE o tipologie a calității investițiilor publice în cadrul cheltuielilor publice, în funcție de efectele lor pe termen lung; |
| --- | --- |

—

de a defini la nivelul UE o tipologie a calității investițiilor publice în cadrul cheltuielilor publice, în funcție de efectele lor pe termen lung;

| — | de a revizui metodele de calculare a „deficitului structural”, pentru a ține seama de caracteristicile proprii ale economiilor naționale și de diferențele structurale ale cheltuielilor publice; |
| --- | --- |

—

de a revizui metodele de calculare a „deficitului structural”, pentru a ține seama de caracteristicile proprii ale economiilor naționale și de diferențele structurale ale cheltuielilor publice;

| — | de a include în tabloul de bord macroeconomic un indicator privind rata investițiilor; |
| --- | --- |

—

de a include în tabloul de bord macroeconomic un indicator privind rata investițiilor;

| 9. | solicită o participare democratică reală a Parlamentului European și o concertare cu CoR, precum și cu partenerii sociali, înainte de adoptarea recomandărilor specifice fiecărei țări din cadrul semestrului european, în special pentru a se garanta că recomandările specifice fiecărei țări respectă principiul subsidiarității și că nu sunt formulate în temeiul unor potențiale dezechilibre macroeconomice bazate numai pe cifrele naționale, fără a se ține seama de relevanța lor locală și/sau regională; |
| --- | --- |

9.

solicită o participare democratică reală a Parlamentului European și o concertare cu CoR, precum și cu partenerii sociali, înainte de adoptarea recomandărilor specifice fiecărei țări din cadrul semestrului european, în special pentru a se garanta că recomandările specifice fiecărei țări respectă principiul subsidiarității și că nu sunt formulate în temeiul unor potențiale dezechilibre macroeconomice bazate numai pe cifrele naționale, fără a se ține seama de relevanța lor locală și/sau regională;

| 10. | pledează în favoarea unei funcționări democratice a zonei euro, în cadrul căreia Parlamentul European și parlamentele naționale să joace un rol mai însemnat, în special în ceea ce privește controlul MES și extinderea ulterioară a acestuia sub forma unui fond european. Totuși, CoR respinge ideea creării unor noi structuri parlamentare, având în vedere că Parlamentul European este deja și Parlamentul zonei euro, în măsura în care, în conformitate cu tratatele, euro este moneda comună a Uniunii Europene. Pe de altă parte, pe termen lung și, dacă este cazul, în cadrul unei revizuiri a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în cadrul Parlamentului European ar putea fi instituite proceduri de vot similare cu cele prevăzute în articolul 138 din TFUE cu privire la Consiliu, pentru a lua în considerare faptul că unii deputați ai Parlamentului European ar putea fi aleși în state care nu sunt membre ale zonei euro; |
| --- | --- |

10.

pledează în favoarea unei funcționări democratice a zonei euro, în cadrul căreia Parlamentul European și parlamentele naționale să joace un rol mai însemnat, în special în ceea ce privește controlul MES și extinderea ulterioară a acestuia sub forma unui fond european. Totuși, CoR respinge ideea creării unor noi structuri parlamentare, având în vedere că Parlamentul European este deja și Parlamentul zonei euro, în măsura în care, în conformitate cu tratatele, euro este moneda comună a Uniunii Europene. Pe de altă parte, pe termen lung și, dacă este cazul, în cadrul unei revizuiri a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în cadrul Parlamentului European ar putea fi instituite proceduri de vot similare cu cele prevăzute în articolul 138 din TFUE cu privire la Consiliu, pentru a lua în considerare faptul că unii deputați ai Parlamentului European ar putea fi aleși în state care nu sunt membre ale zonei euro;

| 11. | pledează pentru unificarea funcțiilor de președinte al Eurogrupului și de comisar pentru afaceri economice și monetare, cu scopul de a reprezenta interesul general al zonei euro în cadrul Eurogrupului; |
| --- | --- |

11.

pledează pentru unificarea funcțiilor de președinte al Eurogrupului și de comisar pentru afaceri economice și monetare, cu scopul de a reprezenta interesul general al zonei euro în cadrul Eurogrupului;

| 12. | pledează pentru introducerea, în cadrul Eurogrupului, a unor reguli formale de funcționare care să favorizeze transparența; |
| --- | --- |

12.

pledează pentru introducerea, în cadrul Eurogrupului, a unor reguli formale de funcționare care să favorizeze transparența;

| 13. | subliniază că, în conformitate cu foaia de parcurs stabilită de Consiliul European în decembrie 2012, UEM ar trebui să fie completată prin includerea unui adevărat pilon social, pentru ca ocuparea forței de muncă și standardele sociale de înaltă calitate să fie armonizate în sens ascendent, la rang de priorități macroeconomice (6); |
| --- | --- |

13.

subliniază că, în conformitate cu foaia de parcurs stabilită de Consiliul European în decembrie 2012, UEM ar trebui să fie completată prin includerea unui adevărat pilon social, pentru ca ocuparea forței de muncă și standardele sociale de înaltă calitate să fie armonizate în sens ascendent, la rang de priorități macroeconomice (6);

| 14. | propune completarea celor patru principii directoare propuse de Comisie pentru aprofundarea UEM cu un al cincilea principiu, privind contribuția la dezvoltarea durabilă și la punerea în aplicare a obiectivelor Conferinței de la Paris privind climatul; |
| --- | --- |

14.

propune completarea celor patru principii directoare propuse de Comisie pentru aprofundarea UEM cu un al cincilea principiu, privind contribuția la dezvoltarea durabilă și la punerea în aplicare a obiectivelor Conferinței de la Paris privind climatul;

| 15. | în plus, își reiterează convingerea că dimensiunea actuală a bugetului UE, care reprezintă numai 1 % din PIB, este insuficientă pentru un efect macroeconomic anticiclic la nivelul UE. Cu toate acestea, CoR subliniază că fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) rămân, în pofida dimensiunilor lor mai degrabă modeste [0,37 % din venitul național brut (VNB) al UE], un instrument important pentru a stimula investițiile la nivel local și a contribui la convergența economiilor naționale ale celor – de acum – 27 de state membre ale UE. Solicită, prin urmare, ca politica de coeziune de după 2020 să dispună de resurse suficiente, care să reprezinte cel puțin o treime din viitorul buget al UE; |
| --- | --- |

15.

în plus, își reiterează convingerea că dimensiunea actuală a bugetului UE, care reprezintă numai 1 % din PIB, este insuficientă pentru un efect macroeconomic anticiclic la nivelul UE. Cu toate acestea, CoR subliniază că fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) rămân, în pofida dimensiunilor lor mai degrabă modeste [0,37 % din venitul național brut (VNB) al UE], un instrument important pentru a stimula investițiile la nivel local și a contribui la convergența economiilor naționale ale celor – de acum – 27 de state membre ale UE. Solicită, prin urmare, ca politica de coeziune de după 2020 să dispună de resurse suficiente, care să reprezinte cel puțin o treime din viitorul buget al UE;

| 16. | subliniază necesitatea completării următorului cadru financiar al UE, pentru perioada de după 2021, cu noi tipuri de resurse proprii (7). Scopul prezentei propuneri ar trebui să fie acela de a îmbunătăți guvernanța democratică și lizibilitatea bugetului UE, precum și de a spori eficacitatea gestiunii bugetare. Noile resurse proprii ar putea fi generate în special de un impozit european pe profit, prin intermediul unei baze fiscale comune consolidate a societăților (CCCTB) și al unei taxe aplicate profiturilor și/sau cifrei de afaceri din sectorul economiei digitale europene, precum și al unei taxe asupra tranzacțiilor financiare și al unei taxe pe carbon care să încurajeze reducerea emisiilor de CO2, aspecte în legătură cu care Comisia ar trebui, în siajul comunicării sale din 21 septembrie 2017, să facă propuneri până în primăvara anului 2018; |
| --- | --- |

16.

subliniază necesitatea completării următorului cadru financiar al UE, pentru perioada de după 2021, cu noi tipuri de resurse proprii (7). Scopul prezentei propuneri ar trebui să fie acela de a îmbunătăți guvernanța democratică și lizibilitatea bugetului UE, precum și de a spori eficacitatea gestiunii bugetare. Noile resurse proprii ar putea fi generate în special de un impozit european pe profit, prin intermediul unei baze fiscale comune consolidate a societăților (CCCTB) și al unei taxe aplicate profiturilor și/sau cifrei de afaceri din sectorul economiei digitale europene, precum și al unei taxe asupra tranzacțiilor financiare și al unei taxe pe carbon care să încurajeze reducerea emisiilor de CO2, aspecte în legătură cu care Comisia ar trebui, în siajul comunicării sale din 21 septembrie 2017, să facă propuneri până în primăvara anului 2018;

| 17. | se opune posibilității ca, în cadrul bugetului UE, capacitatea bugetară a zonei euro să ia forma unei linii bugetare a zonei euro, atât timp cât plafonul resurselor proprii rămâne fixat la 1,23 % din VNB al UE. Într-adevăr, integrarea capacității bugetare a zonei euro în cadrul bugetului Uniunii ar însemna ca ea să nu atingă la maximum nici măcar 30 de miliarde EUR/an, sumă ce pare cu totul insuficientă pentru a îndeplini funcțiile prevăzute de Comisie, și anume: 1. furnizarea unui sprijin pentru reformele structurale; 2. exercitarea unei funcții de stabilizare; 3. constituirea unui mecanism de sprijin (backstop) pentru uniunea bancară și 4. funcționarea ca instrument de asistență de preaderare pentru statele membre care nu au adoptat încă moneda euro. Pe de altă parte, scenariul integrării capacității bugetare în cadrul bugetului UE ar lăsa să planeze riscul unui efect de evicțiune mecanică (crowding out) asupra finanțării politicilor Uniunii, cum este cazul fondurilor ESI; |
| --- | --- |

17.

se opune posibilității ca, în cadrul bugetului UE, capacitatea bugetară a zonei euro să ia forma unei linii bugetare a zonei euro, atât timp cât plafonul resurselor proprii rămâne fixat la 1,23 % din VNB al UE. Într-adevăr, integrarea capacității bugetare a zonei euro în cadrul bugetului Uniunii ar însemna ca ea să nu atingă la maximum nici măcar 30 de miliarde EUR/an, sumă ce pare cu totul insuficientă pentru a îndeplini funcțiile prevăzute de Comisie, și anume: 1. furnizarea unui sprijin pentru reformele structurale; 2. exercitarea unei funcții de stabilizare; 3. constituirea unui mecanism de sprijin (backstop) pentru uniunea bancară și 4. funcționarea ca instrument de asistență de preaderare pentru statele membre care nu au adoptat încă moneda euro. Pe de altă parte, scenariul integrării capacității bugetare în cadrul bugetului UE ar lăsa să planeze riscul unui efect de evicțiune mecanică (crowding out) asupra finanțării politicilor Uniunii, cum este cazul fondurilor ESI;

| 18. | consideră că o condiție prealabilă pentru crearea unor instrumente de convergență în vederea aderării la zona euro a unor state necesită clarificări cu privire la domeniul de aplicare în raport cu fondurile ESI și, în special, cu Fondul de coeziune (8); |
| --- | --- |

18.

consideră că o condiție prealabilă pentru crearea unor instrumente de convergență în vederea aderării la zona euro a unor state necesită clarificări cu privire la domeniul de aplicare în raport cu fondurile ESI și, în special, cu Fondul de coeziune (8);

| 19. | constată că documentul de reflecție prezintă posibilitatea de a consolida legătura dintre reformele structurale și bugetul UE, fie printr-un fond dedicat care să încurajeze statele membre să realizeze reforme, fie prin corelarea plăților din fondurile structurale și de investiții (integral sau parțial) cu progresele realizate în ceea ce privește punerea în aplicare a unor reforme concrete pentru promovarea convergenței. Punerea în aplicare a reformelor ar urma să fie monitorizată în cadrul semestrului european. În acest context, CoR își reiterează opoziția constantă față de orice formă de condiționalitate macroeconomică în care fondurile ESI sunt utilizate ca instrument disuasiv sau punitiv. De asemenea, CoR își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, în procesul semestrului european, pentru a reduce raportul datorie/PIB, se atribuie mult mai multă importanță reducerii deficitelor publice naționale decât măsurilor care vizează intensificarea creșterii economice. În fine, CoR regretă că implicarea autorităților locale și regionale în guvernanța semestrului european este în continuare foarte nesatisfăcătoare, cu toate că mai mult de trei sferturi din recomandările specifice fiecărei țări pentru 2017 sunt legate de regiuni, în timp ce punerea lor în aplicare se bazează pe nivelurile subnaționale de guvernare; |
| --- | --- |

19.

constată că documentul de reflecție prezintă posibilitatea de a consolida legătura dintre reformele structurale și bugetul UE, fie printr-un fond dedicat care să încurajeze statele membre să realizeze reforme, fie prin corelarea plăților din fondurile structurale și de investiții (integral sau parțial) cu progresele realizate în ceea ce privește punerea în aplicare a unor reforme concrete pentru promovarea convergenței. Punerea în aplicare a reformelor ar urma să fie monitorizată în cadrul semestrului european. În acest context, CoR își reiterează opoziția constantă față de orice formă de condiționalitate macroeconomică în care fondurile ESI sunt utilizate ca instrument disuasiv sau punitiv. De asemenea, CoR își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, în procesul semestrului european, pentru a reduce raportul datorie/PIB, se atribuie mult mai multă importanță reducerii deficitelor publice naționale decât măsurilor care vizează intensificarea creșterii economice. În fine, CoR regretă că implicarea autorităților locale și regionale în guvernanța semestrului european este în continuare foarte nesatisfăcătoare, cu toate că mai mult de trei sferturi din recomandările specifice fiecărei țări pentru 2017 sunt legate de regiuni, în timp ce punerea lor în aplicare se bazează pe nivelurile subnaționale de guvernare;

| 20. | consideră că acordul Consiliului din februarie 2016 cu privire la o aplicare flexibilă a PSC ar trebui să fie confirmat și în dreptul primar al UE. În acest context, CoR reamintește solicitările sale ca investițiile publice ale autorităților locale și regionale să nu fie incluse în deficitul structural pentru obiectivul pe termen mediu (OTM), definit în PSC și în pactul fiscal, iar cofinanțările alocate de către statele membre și de autoritățile locale și regionale din fondurile ESI să nu fie luate în considerare printre cheltuielile structurale publice. Într-adevăr, aceste cofinanțări sunt, prin definiție, investiții de interes general european de cofinanțare și produc un efect de pârghie asupra creșterii economice (9); |
| --- | --- |

20.

consideră că acordul Consiliului din februarie 2016 cu privire la o aplicare flexibilă a PSC ar trebui să fie confirmat și în dreptul primar al UE. În acest context, CoR reamintește solicitările sale ca investițiile publice ale autorităților locale și regionale să nu fie incluse în deficitul structural pentru obiectivul pe termen mediu (OTM), definit în PSC și în pactul fiscal, iar cofinanțările alocate de către statele membre și de autoritățile locale și regionale din fondurile ESI să nu fie luate în considerare printre cheltuielile structurale publice. Într-adevăr, aceste cofinanțări sunt, prin definiție, investiții de interes general european de cofinanțare și produc un efect de pârghie asupra creșterii economice (9);

| 21. | subliniază că, pentru finalizarea uniunii bancare, este important să se asigure o abordare europeană coordonată cu privire la creditele neperformante (10), care reprezentau aproape 1 000 de miliarde EUR la sfârșitul anului 2016, ceea ce este echivalent cu aproximativ 6,7 % din PIB-ul UE și cu 5,1 % din totalul creditelor bancare și pentru care se constată diferențe substanțiale în cadrul UE, cu procente cuprinse între 1 % și 46 % și cu variații mari, în funcție de sectoarele economice. Ca atare, CoR susține planul de acțiune aprobat de Consiliu la 11 iulie 2017, care urmărește să abordeze problema creditelor neperformante în sectorul bancar printr-o serie de inițiative în domeniul supravegherii bancare, al reformării cadrelor aplicabile în caz de insolvență și de recuperare a datoriilor, al dezvoltării piețelor secundare pentru creditele neperformante și al restructurării sectorului bancar; |
| --- | --- |

21.

subliniază că, pentru finalizarea uniunii bancare, este important să se asigure o abordare europeană coordonată cu privire la creditele neperformante (10), care reprezentau aproape 1 000 de miliarde EUR la sfârșitul anului 2016, ceea ce este echivalent cu aproximativ 6,7 % din PIB-ul UE și cu 5,1 % din totalul creditelor bancare și pentru care se constată diferențe substanțiale în cadrul UE, cu procente cuprinse între 1 % și 46 % și cu variații mari, în funcție de sectoarele economice. Ca atare, CoR susține planul de acțiune aprobat de Consiliu la 11 iulie 2017, care urmărește să abordeze problema creditelor neperformante în sectorul bancar printr-o serie de inițiative în domeniul supravegherii bancare, al reformării cadrelor aplicabile în caz de insolvență și de recuperare a datoriilor, al dezvoltării piețelor secundare pentru creditele neperformante și al restructurării sectorului bancar;

| 22. | rămâne sceptic cu privire la propunerea de a crea produse financiare securitizate care ar putea fi emise de către o entitate comercială sau de către o instituție care ar cumpăra un portofoliu de obligațiuni suverane din zona euro și ar emite propriile obligațiuni garantate cu acest portofoliu [sovereign bond-backed securities (SBBS)] comparabile cu obligațiunile de tezaur americane. Desigur, astfel de titluri ar permite ruperea legăturii dintre bănci și entitățile suverane și eliminarea tratamentului privilegiat al obligațiunilor suverane, evitând în același timp mutualizarea datoriei și a hazardului moral. În același timp, tehnica de securitizare permite băncilor să transmită riscurile financiare actorilor financiari care nu fac obiectul unor reglementări. În plus, titlurile garantate cu obligațiuni suverane (SBBS) riscă să sporească diferența în ceea ce privește rata dobânzii între obligațiunile suverane (spread) în perioade de stres economic. |
| --- | --- |

22.

rămâne sceptic cu privire la propunerea de a crea produse financiare securitizate care ar putea fi emise de către o entitate comercială sau de către o instituție care ar cumpăra un portofoliu de obligațiuni suverane din zona euro și ar emite propriile obligațiuni garantate cu acest portofoliu [sovereign bond-backed securities (SBBS)] comparabile cu obligațiunile de tezaur americane. Desigur, astfel de titluri ar permite ruperea legăturii dintre bănci și entitățile suverane și eliminarea tratamentului privilegiat al obligațiunilor suverane, evitând în același timp mutualizarea datoriei și a hazardului moral. În același timp, tehnica de securitizare permite băncilor să transmită riscurile financiare actorilor financiari care nu fac obiectul unor reglementări. În plus, titlurile garantate cu obligațiuni suverane (SBBS) riscă să sporească diferența în ceea ce privește rata dobânzii între obligațiunile suverane (spread) în perioade de stres economic.

Bruxelles, 30 noiembrie 2017.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Ca urmare a rezoluției CoR intitulate „Cartea albă a Comisiei Europene privind viitorul Europei – Reflecții și scenarii pentru UE-27 până în 2025”, adoptată la 12 mai 2017, CoR a lansat o consultare cu privire la procesul de reflecție, iar concluziile acestei consultări se vor regăsi într-un aviz care urmează să fie adoptat la mijlocul anului 2018.

1

(2)  Cf. paginile 34 și 35 din ultimul Eurobarometru Standard 87, din primăvara anului 2017.

2

(3)  Cf. eupinions #2016/4: „A European Finance Minister with Budget Autonomy? Need for reforms of the Eurozone and their potential, given public opinion in Europe”, Bertelsmann Stiftung.

3

(4)  http://www2.consilium.europa.eu/media/26310/132525.pdf

4

(5)  http://www.consilium.europa.eu/ro/policies/emu-report-2015/

5

(6)  Cf. avizul CoR pe tema „Comunicarea Comisiei privind consolidarea dimensiunii sociale a UEM”, COM(2013) 690, elaborat de Jean-Louis DESTANS (FR-PSE), adoptat la 31 ianuarie 2014, ECOS-V-050. De asemenea, CoR va adopta, la 11 sau la 12 octombrie 2017, un aviz elaborat de Mauro D’ATTIS (IT-PPE) pe tema „Propunerea de Proclamație interinstituțională privind Pilonul european al drepturilor sociale și documentul de reflecție privind dimensiunea socială a Europei”, SEDEC-VI/027.

6

(7)  Cf. punctul 35 al avizului din 7 februarie 2017 [raportor: dl Carl Fredrik GRAF (SE-PPE)] pe tema „Capacitatea fiscală și stabilizatorii automați în UEM”.

7

(8)  Cf. punctul 35 al avizului din 7 februarie 2017 [raportor: dl Carl Fredrik GRAF (SE-PPE)] pe tema „Capacitatea fiscală și stabilizatorii automați în UEM”.

8

(9)  Cf. punctele 52 și 54 ale avizului din 8 februarie 2017 [raportor: Markku MARKKULA (FI-PPE)] pe tema „Reducerea deficitului de investiții: cum pot fi depășite provocările?”.

9

(10)  Creditele neperformante sunt credite bancare rambursate cu întârziere sau care nu sunt susceptibile să fie rambursate decât prin vânzarea de garanții reale. Menținerea unui număr ridicat de credite neperformante este problematică, întrucât ele constituie un obstacol în calea rentabilității băncilor ca urmare a costurilor administrative și de finanțare mai ridicate pentru bănci. Nevoile de constituire de provizioane epuizează fondurile proprii ale băncilor, iar aceste împrumuturi reprezintă un risc pentru viabilitatea băncilor cu niveluri ridicate de credite neperformante.

10

---

| 8.5.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 164/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 164/11

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Punerea în aplicare a strategiilor macroregionale

(2018/C 164/03)

| Raportor: | Raffaele Cattaneo (IT-PPE), membru al Consiliului Regional și președintele Consiliului Regional Lombardia |
| --- | --- |
| Document de referință: | Raport al Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind punerea în aplicare a strategiilor macroregionale ale UE
  COM(2016) 805 final |

Raportor:

Raffaele Cattaneo (IT-PPE), membru al Consiliului Regional și președintele Consiliului Regional Lombardia

Document de referință:

Raport al Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind punerea în aplicare a strategiilor macroregionale ale UE

COM(2016) 805 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | subliniază că strategiile macroregionale (SMR) reprezintă o viziune funcțională și profund europeană și salută primul raport unic al Comisiei Europene privind punerea în aplicare a SMR ale UE. Observă că UE are nevoie de o viziune teritorială (1) care să depășească granițele, pentru a dezvolta „o abordare globală”; |
| --- | --- |

1.

subliniază că strategiile macroregionale (SMR) reprezintă o viziune funcțională și profund europeană și salută primul raport unic al Comisiei Europene privind punerea în aplicare a SMR ale UE. Observă că UE are nevoie de o viziune teritorială (1) care să depășească granițele, pentru a dezvolta „o abordare globală”;

| 2. | observă că, deși au fost create de puțină vreme (2), SMR au devenit un instrument consacrat, bazat pe o abordare ascendentă și pe realitatea local, care permite o utilizare mai eficace a potențialului comun de care dispun macroregiunile, printr-o mai bună punere în aplicare și coordonarea răspunsurilor de politică la diverse provocări cum ar fi creșterea economică, inovarea, transportul, mediul și schimbările climatice; |
| --- | --- |

2.

observă că, deși au fost create de puțină vreme (2), SMR au devenit un instrument consacrat, bazat pe o abordare ascendentă și pe realitatea local, care permite o utilizare mai eficace a potențialului comun de care dispun macroregiunile, printr-o mai bună punere în aplicare și coordonarea răspunsurilor de politică la diverse provocări cum ar fi creșterea economică, inovarea, transportul, mediul și schimbările climatice;

| 3. | subliniază că SMR reprezintă un element crucial în realizarea obiectivelor strategice ale UE și reprezintă o parte esențială a arhitecturii de guvernanță pe mai multe niveluri a UE. SMR joacă un rol important în dinamizarea procesului de dezvoltare și în regiunile mai puțin dezvoltate. Ele joacă, de asemenea, un rol esențial în țări în tranziție, țări în curs de aderare și țări care nu sunt membre UE, precum țările învecinate; |
| --- | --- |

3.

subliniază că SMR reprezintă un element crucial în realizarea obiectivelor strategice ale UE și reprezintă o parte esențială a arhitecturii de guvernanță pe mai multe niveluri a UE. SMR joacă un rol important în dinamizarea procesului de dezvoltare și în regiunile mai puțin dezvoltate. Ele joacă, de asemenea, un rol esențial în țări în tranziție, țări în curs de aderare și țări care nu sunt membre UE, precum țările învecinate;

| 4. | subliniază importanța strategiilor macroregionale pentru sprijinirea măsurilor de combatere a schimbărilor climatice în regiunile vulnerabile. Astfel, aceste strategii pot fi desfășurate în mod eficient, de exemplu în combaterea inundațiilor și a incendiilor din zonele de frontieră; |
| --- | --- |

4.

subliniază importanța strategiilor macroregionale pentru sprijinirea măsurilor de combatere a schimbărilor climatice în regiunile vulnerabile. Astfel, aceste strategii pot fi desfășurate în mod eficient, de exemplu în combaterea inundațiilor și a incendiilor din zonele de frontieră;

| 5. | consideră că SMR și alte instrumente de cooperare transfrontalieră și transnațională ale UE, cum ar fi GECT și alte structuri de cooperare teritorială, ca de exemplu comunitățile de lucru, și programele Interreg, sunt elemente esențiale pentru viitorul UE; |
| --- | --- |

5.

consideră că SMR și alte instrumente de cooperare transfrontalieră și transnațională ale UE, cum ar fi GECT și alte structuri de cooperare teritorială, ca de exemplu comunitățile de lucru, și programele Interreg, sunt elemente esențiale pentru viitorul UE;

| 6. | acordă întregul sprijin ideii de raport unic privind punerea în aplicare a patru SMR și așteaptă cu interes rapoartele de punere în aplicare care urmează să fie elaborate de Comisia Europeană la sfârșitul anului 2018; |
| --- | --- |

6.

acordă întregul sprijin ideii de raport unic privind punerea în aplicare a patru SMR și așteaptă cu interes rapoartele de punere în aplicare care urmează să fie elaborate de Comisia Europeană la sfârșitul anului 2018;

| 7. | subliniază rolul potențial al SMR pentru dezvoltarea integrată dincolo de frontierele UE și, în special, în perspectiva ieșirii Regatului Unit din UE; prin urmare, sugerează să se exploreze modul în care SMR ar putea contribui la construirea viitoarei relații dintre Regatul Unit și UE și solicită o implicare puternică a autorităților locale și regionale în discuțiile viitoare pe această temă, de ambele părți; |
| --- | --- |

7.

subliniază rolul potențial al SMR pentru dezvoltarea integrată dincolo de frontierele UE și, în special, în perspectiva ieșirii Regatului Unit din UE; prin urmare, sugerează să se exploreze modul în care SMR ar putea contribui la construirea viitoarei relații dintre Regatul Unit și UE și solicită o implicare puternică a autorităților locale și regionale în discuțiile viitoare pe această temă, de ambele părți;

| 8. | face trimitere la avizele anterioare ale CoR, relevante prin comentariile specifice privind fiecare strategie macroregională (3) și se bazează pe aceste observații pentru a face observații generale în prezentul aviz, aplicabile tuturor strategiilor macroregionale. Atrage atenția asupra importanței unei eficiențe crescute și a prioritizării rezultatelor, precum și asupra unei abordări mai practice a punerii în aplicare a SMR; |
| --- | --- |

8.

face trimitere la avizele anterioare ale CoR, relevante prin comentariile specifice privind fiecare strategie macroregională (3) și se bazează pe aceste observații pentru a face observații generale în prezentul aviz, aplicabile tuturor strategiilor macroregionale. Atrage atenția asupra importanței unei eficiențe crescute și a prioritizării rezultatelor, precum și asupra unei abordări mai practice a punerii în aplicare a SMR;

| 9. | subliniază că avantajul SMR constă în posibilitatea acordată actorilor naționali, regionali și locali de a se reuni într-un cadru comun pentru a defini o strategie globală și procese de programare comună, care să contribuie la realizarea obiectivului din Tratatul UE privind coeziunea economică, socială și teritorială și care să răspundă nevoilor locale în mod eficient. În plus, strategiile macroregionale contribuie la implicarea cetățenilor în proiectul european și la crearea de punți între procesele de elaborare a politicilor de la nivelul UE și de la nivel local; |
| --- | --- |

9.

subliniază că avantajul SMR constă în posibilitatea acordată actorilor naționali, regionali și locali de a se reuni într-un cadru comun pentru a defini o strategie globală și procese de programare comună, care să contribuie la realizarea obiectivului din Tratatul UE privind coeziunea economică, socială și teritorială și care să răspundă nevoilor locale în mod eficient. În plus, strategiile macroregionale contribuie la implicarea cetățenilor în proiectul european și la crearea de punți între procesele de elaborare a politicilor de la nivelul UE și de la nivel local;

| 10. | observă, totuși, că strategiile macroregionale se află într-o fază critică, în care potențialul lor este recunoscut din ce în ce mai mult, dar punerea lor în aplicare necesită încă îmbunătățiri pentru valorificarea la maximum a avantajelor pe care le oferă. Propunând o perspectivă locală și regională asupra strategiilor macroregionale, prezentul aviz al CoR are un obiectiv strategic mai extins, în contextul pregătirilor în curs pentru următoarea perioadă de programare și al viitorului Europei în sens mai larg; |
| --- | --- |

10.

observă, totuși, că strategiile macroregionale se află într-o fază critică, în care potențialul lor este recunoscut din ce în ce mai mult, dar punerea lor în aplicare necesită încă îmbunătățiri pentru valorificarea la maximum a avantajelor pe care le oferă. Propunând o perspectivă locală și regională asupra strategiilor macroregionale, prezentul aviz al CoR are un obiectiv strategic mai extins, în contextul pregătirilor în curs pentru următoarea perioadă de programare și al viitorului Europei în sens mai larg;

| 11. | sprijină inițiativele emergente de instituire de noi SMR. Ar trebui totuși adoptată o abordare mai sistematică, bazată pe identificarea nevoilor funcționale în cadrul unui proces ascendent. Structurile de cooperare teritorială existente și consacrate ar trebui să indice în ce măsură SMR ar putea oferi o valoare adăugată și noi oportunități de îmbunătățire a structurilor de cooperare teritorială existente; |
| --- | --- |

11.

sprijină inițiativele emergente de instituire de noi SMR. Ar trebui totuși adoptată o abordare mai sistematică, bazată pe identificarea nevoilor funcționale în cadrul unui proces ascendent. Structurile de cooperare teritorială existente și consacrate ar trebui să indice în ce măsură SMR ar putea oferi o valoare adăugată și noi oportunități de îmbunătățire a structurilor de cooperare teritorială existente;

| 12. | de asemenea, trebuie precizat că SMR existente sunt rezultatul asocierii a numeroase state membre ale UE, însă trebuie prevăzută și posibilitatea creării de SMR ce regrupează un număr mai mic de țări, dar un număr mai mare de regiuni, care găsesc în această abordare teritorială instrumentul adecvat și eficace pentru soluționarea unor probleme comune, acordând o atenție specială regiunilor care suferă de handicapuri naturale, regiunilor insulare și celor ultraperiferice; |
| --- | --- |

12.

de asemenea, trebuie precizat că SMR existente sunt rezultatul asocierii a numeroase state membre ale UE, însă trebuie prevăzută și posibilitatea creării de SMR ce regrupează un număr mai mic de țări, dar un număr mai mare de regiuni, care găsesc în această abordare teritorială instrumentul adecvat și eficace pentru soluționarea unor probleme comune, acordând o atenție specială regiunilor care suferă de handicapuri naturale, regiunilor insulare și celor ultraperiferice;

| 13. | consideră că societatea civilă și părțile interesate care au competențe la nivel local, regiunile și orașele pot avea o contribuție esențială în consolidarea ideii europene și pot acționa ca o pârghie; prin urmare, este esențial ca actorii-cheie de la nivel macroregional, cu competențe în materie de punere în aplicare și societatea civilă să fie implicați în elaborarea programelor strategice. Această implicare ne va permite îmbunătățirea performanțelor Europei în materie de subsidiaritate, nu numai în ce privește relațiile dintre factorii de decizie și instituții, dar și în ce privește relațiile cu actorii economici și sociali de la nivel local și regional; |
| --- | --- |

13.

consideră că societatea civilă și părțile interesate care au competențe la nivel local, regiunile și orașele pot avea o contribuție esențială în consolidarea ideii europene și pot acționa ca o pârghie; prin urmare, este esențial ca actorii-cheie de la nivel macroregional, cu competențe în materie de punere în aplicare și societatea civilă să fie implicați în elaborarea programelor strategice. Această implicare ne va permite îmbunătățirea performanțelor Europei în materie de subsidiaritate, nu numai în ce privește relațiile dintre factorii de decizie și instituții, dar și în ce privește relațiile cu actorii economici și sociali de la nivel local și regional;

II.   CONTEXT ȘI FINANȚARE

| 14. | constată că SMR sunt, în esență, un instrument de politică pentru coordonarea punerii în aplicare a unei largi game de politici. Domeniul lor de aplicare este mult mai larg decât obiectivul de cooperare teritorială europeană: pe de o parte, diferite domenii politice contribuie la punerea în aplicare a SMR, iar pe de altă parte, toate politicile UE ar avea de câștigat de pe urma unei mai bune coordonări prin SMR; |
| --- | --- |

14.

constată că SMR sunt, în esență, un instrument de politică pentru coordonarea punerii în aplicare a unei largi game de politici. Domeniul lor de aplicare este mult mai larg decât obiectivul de cooperare teritorială europeană: pe de o parte, diferite domenii politice contribuie la punerea în aplicare a SMR, iar pe de altă parte, toate politicile UE ar avea de câștigat de pe urma unei mai bune coordonări prin SMR;

| 15. | observă că obiectivele SMR trebuie incluse, în mod concertat, în strategia generală a UE de după 2020, creându-se astfel un cadru coerent pentru toate programele, ceea ce ar face ca SMR să fie luate în considerare în planificarea strategică a tuturor politicilor care au un impact asupra dezvoltării regionale. Acest lucru este valabil pentru toate formele și nivelurile de politică, printre care politicile din cadrul gestiunii partajate, și, de asemenea, politicile gestionate direct de Comisia Europeană și politicile regionale de la nivel național; |
| --- | --- |

15.

observă că obiectivele SMR trebuie incluse, în mod concertat, în strategia generală a UE de după 2020, creându-se astfel un cadru coerent pentru toate programele, ceea ce ar face ca SMR să fie luate în considerare în planificarea strategică a tuturor politicilor care au un impact asupra dezvoltării regionale. Acest lucru este valabil pentru toate formele și nivelurile de politică, printre care politicile din cadrul gestiunii partajate, și, de asemenea, politicile gestionate direct de Comisia Europeană și politicile regionale de la nivel național;

| 16. | regretă faptul că valoarea adăugată a SMR nu este în prezent suficient reflectată în politicile sectoriale și în programele lor de finanțare. Acest lucru generează o dificultate practică atunci când proiectele trebuie să se conformeze cerințelor strategice ale SMR și ale politicilor sectoriale, care furnizează fonduri și ar putea fi semnificativ diferite. Ca urmare, proiectele care intră sub incidența SMR au nevoie de mai mult timp pentru a fi pregătite și, ca atare, sunt mai puțin competitive decât proiectele de politică sectorială „standard”; |
| --- | --- |

16.

regretă faptul că valoarea adăugată a SMR nu este în prezent suficient reflectată în politicile sectoriale și în programele lor de finanțare. Acest lucru generează o dificultate practică atunci când proiectele trebuie să se conformeze cerințelor strategice ale SMR și ale politicilor sectoriale, care furnizează fonduri și ar putea fi semnificativ diferite. Ca urmare, proiectele care intră sub incidența SMR au nevoie de mai mult timp pentru a fi pregătite și, ca atare, sunt mai puțin competitive decât proiectele de politică sectorială „standard”;

| 17. | consideră că, pentru a asigura accesul la resurse financiare în perioada de programare post-2020, toate politicile UE (printre care politica de coeziune) ar trebui să prevadă norme specifice de punere în aplicare pentru proiectele care contribuie la o SMR ce facilitează accesul la finanțare și reduce obligațiile administrative. Punerea în aplicare a programelor UE ar trebui urgent simplificată; |
| --- | --- |

17.

consideră că, pentru a asigura accesul la resurse financiare în perioada de programare post-2020, toate politicile UE (printre care politica de coeziune) ar trebui să prevadă norme specifice de punere în aplicare pentru proiectele care contribuie la o SMR ce facilitează accesul la finanțare și reduce obligațiile administrative. Punerea în aplicare a programelor UE ar trebui urgent simplificată;

| 18. | solicită consolidarea legăturilor existente între SMR și sursele de finanțare ale UE, atât în faza de proiectare, cât și în cea de punere în aplicare a politicilor sectoriale. Trebuie evitate suprapunerile în materie de proceduri și de raportare. În principiu, fondurile trebuie să urmeze politicile și nu invers. Din păcate, pentru moment, lucrurile par să funcționeze în sens contrar, iar SMR sunt obligate să solicite sprijin din partea programelor de finanțare; |
| --- | --- |

18.

solicită consolidarea legăturilor existente între SMR și sursele de finanțare ale UE, atât în faza de proiectare, cât și în cea de punere în aplicare a politicilor sectoriale. Trebuie evitate suprapunerile în materie de proceduri și de raportare. În principiu, fondurile trebuie să urmeze politicile și nu invers. Din păcate, pentru moment, lucrurile par să funcționeze în sens contrar, iar SMR sunt obligate să solicite sprijin din partea programelor de finanțare;

| 19. | încurajează statele membre să inițieze viitoare dezbateri cu privire la modul în care strategiile macroregionale, cu respectarea principiilor lor fundamentale, ar trebui integrate în cadrul financiar multianual al UE după 2020. În ceea ce privește următoarea generație de programe de finanțare, Comisia ar trebui să prevadă o finanțare corespunzătoare pentru aceste programe transnaționale care corespund strategiilor macroregionale și să dezvolte un mecanism care să acorde prioritate proiectelor eligibile care sunt considerate strategice de către o SMR, pentru a completa finanțarea proiectelor prevăzute de alte instrumente ale UE pentru cooperare transfrontalieră și transnațională; |
| --- | --- |

19.

încurajează statele membre să inițieze viitoare dezbateri cu privire la modul în care strategiile macroregionale, cu respectarea principiilor lor fundamentale, ar trebui integrate în cadrul financiar multianual al UE după 2020. În ceea ce privește următoarea generație de programe de finanțare, Comisia ar trebui să prevadă o finanțare corespunzătoare pentru aceste programe transnaționale care corespund strategiilor macroregionale și să dezvolte un mecanism care să acorde prioritate proiectelor eligibile care sunt considerate strategice de către o SMR, pentru a completa finanțarea proiectelor prevăzute de alte instrumente ale UE pentru cooperare transfrontalieră și transnațională;

| 20. | îi îndeamnă pe coordonatorii SMR să nu piardă timp în elaborarea de documente de strategie privind modul în care diferite politici ar trebui să contribuie la punerea în aplicare a SMR. În vederea pregătirii actelor legislative pentru perioada de programare post-2020, astfel de documente de strategie ar încuraja factorii de decizie din UE să adapteze legislația la nevoile SMR. În plus, documentele de strategie ar contribui la faza de programare și ar sta la baza elaborării programelor operaționale; |
| --- | --- |

20.

îi îndeamnă pe coordonatorii SMR să nu piardă timp în elaborarea de documente de strategie privind modul în care diferite politici ar trebui să contribuie la punerea în aplicare a SMR. În vederea pregătirii actelor legislative pentru perioada de programare post-2020, astfel de documente de strategie ar încuraja factorii de decizie din UE să adapteze legislația la nevoile SMR. În plus, documentele de strategie ar contribui la faza de programare și ar sta la baza elaborării programelor operaționale;

| 21. | invită Comisia Europeană, în cooperare cu programul Interact, pe coordonatorii tematici și naționali ai SMR, precum și părțile interesate ale SMR existente și viitoare să sprijine acest proces, prin organizarea și finanțarea unor ateliere specifice, având ca misiune redactarea unor astfel de documente de strategie. Invită Comisia Europeană, în cooperare cu programul Interact, să stimuleze schimbul de experiență între cele patru SMR, atât în ceea ce privește prioritățile tematice ale strategiilor, cât și aspectele generale ale punerii lor în aplicare. Elaborarea de noi SMR ar trebui să beneficieze și de un sprijin metodologic; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia Europeană, în cooperare cu programul Interact, pe coordonatorii tematici și naționali ai SMR, precum și părțile interesate ale SMR existente și viitoare să sprijine acest proces, prin organizarea și finanțarea unor ateliere specifice, având ca misiune redactarea unor astfel de documente de strategie. Invită Comisia Europeană, în cooperare cu programul Interact, să stimuleze schimbul de experiență între cele patru SMR, atât în ceea ce privește prioritățile tematice ale strategiilor, cât și aspectele generale ale punerii lor în aplicare. Elaborarea de noi SMR ar trebui să beneficieze și de un sprijin metodologic;

| 22. | consideră că Comisia Europeană ar trebui să își asume un rol mai important și/sau mai proactiv în coordonarea și stimularea cooperării strategiilor macroregionale (SMR). Pe lângă DG REGIO, alte Direcții Generale ale Comisiei ar trebui să se implice mai activ în sprijinirea punerii în aplicare a obiectivelor strategice ale strategiilor macroregionale. SMR ar trebui să fie mai bine conectate cu toate politicile și instrumentele UE pentru a asigura o contribuție sporită la obiectivele generale ale UE; |
| --- | --- |

22.

consideră că Comisia Europeană ar trebui să își asume un rol mai important și/sau mai proactiv în coordonarea și stimularea cooperării strategiilor macroregionale (SMR). Pe lângă DG REGIO, alte Direcții Generale ale Comisiei ar trebui să se implice mai activ în sprijinirea punerii în aplicare a obiectivelor strategice ale strategiilor macroregionale. SMR ar trebui să fie mai bine conectate cu toate politicile și instrumentele UE pentru a asigura o contribuție sporită la obiectivele generale ale UE;

| 23. | solicită să se ofere posibilitatea de a include stimulente, printre altele de natură economică, pentru regiuni și statele membre, cu sprijin din partea Comisiei Europene, în vederea facilitării unor noi metode de punere în aplicare a legislației și politicilor europene în contextul strategiilor macroregionale. Aceste noi metode ar putea consta, de exemplu, în testarea unor posibile viitoare standarde sau politici europene sau în facilitarea punerii în aplicare a legislației și politicilor europene deja adoptate (posibilitatea realizării mai rapide a anumitor obiective – de exemplu, în ce privește clima, energia, transporturile etc. – sau a depășirii obiectivelor impuse de legislația europeană din punct de vedere calitativ și cantitativ, stabilirea unor obiective mai ambițioase). Acest mecanism de stimulare ar putea fi concretizat prin asocierea pe bază voluntară a partenerilor macroregionali și a Comisiei Europene, în cadrul unui „acord de program”, care să stabilească țintele, modalitățile și obiectivele care trebuie atinse și să ofere stimulente pentru o punere în aplicare mai rapidă; |
| --- | --- |

23.

solicită să se ofere posibilitatea de a include stimulente, printre altele de natură economică, pentru regiuni și statele membre, cu sprijin din partea Comisiei Europene, în vederea facilitării unor noi metode de punere în aplicare a legislației și politicilor europene în contextul strategiilor macroregionale. Aceste noi metode ar putea consta, de exemplu, în testarea unor posibile viitoare standarde sau politici europene sau în facilitarea punerii în aplicare a legislației și politicilor europene deja adoptate (posibilitatea realizării mai rapide a anumitor obiective – de exemplu, în ce privește clima, energia, transporturile etc. – sau a depășirii obiectivelor impuse de legislația europeană din punct de vedere calitativ și cantitativ, stabilirea unor obiective mai ambițioase). Acest mecanism de stimulare ar putea fi concretizat prin asocierea pe bază voluntară a partenerilor macroregionali și a Comisiei Europene, în cadrul unui „acord de program”, care să stabilească țintele, modalitățile și obiectivele care trebuie atinse și să ofere stimulente pentru o punere în aplicare mai rapidă;

SMR și politica de coeziune

| 24. | subliniază că politica de coeziune nu este doar politica de dezvoltare regională a UE care vizează reducerea decalajelor, ci și cel mai important instrument al său de investiții. Este necesară o relație mai strânsă și directă între SMR și măsurile politicii de coeziune, astfel încât strategiile macroregionale să poată beneficia de o abordare specifică și integrată în cadrul programelor operaționale; |
| --- | --- |

24.

subliniază că politica de coeziune nu este doar politica de dezvoltare regională a UE care vizează reducerea decalajelor, ci și cel mai important instrument al său de investiții. Este necesară o relație mai strânsă și directă între SMR și măsurile politicii de coeziune, astfel încât strategiile macroregionale să poată beneficia de o abordare specifică și integrată în cadrul programelor operaționale;

| 25. | subliniază că politica de coeziune oferă SMR un sprijin crucial. Pe de o parte, politica de coeziune oferă un sprijin financiar esențial pentru proiectele care contribuie la punerea în aplicare a SMR. Pe de altă parte, politica de coeziune poate asigura funcționarea de zi cu zi a SMR, acordând asistență tehnică mecanismelor sale de guvernanță; |
| --- | --- |

25.

subliniază că politica de coeziune oferă SMR un sprijin crucial. Pe de o parte, politica de coeziune oferă un sprijin financiar esențial pentru proiectele care contribuie la punerea în aplicare a SMR. Pe de altă parte, politica de coeziune poate asigura funcționarea de zi cu zi a SMR, acordând asistență tehnică mecanismelor sale de guvernanță;

| 26. | ia act de faptul că politica de coeziune funcționează prin intermediul alocărilor naționale, axându-se astfel în principal pe prioritățile naționale. În practică, acest lucru înseamnă că, în cazul în care o țară/o regiune decide să sprijine proiecte în cadrul unei SMR, nu există nicio garanție că cealaltă țară/regiune va lua măsurile necesare pentru a sprijini la rândul ei punerea lor în aplicare. Din păcate, în astfel de cazuri, eficacitatea proiectului este redusă și valoarea adăugată a SMR scade; statele membre ar trebui să reflecte SMR în procesul de programare a politicii de coeziune; |
| --- | --- |

26.

ia act de faptul că politica de coeziune funcționează prin intermediul alocărilor naționale, axându-se astfel în principal pe prioritățile naționale. În practică, acest lucru înseamnă că, în cazul în care o țară/o regiune decide să sprijine proiecte în cadrul unei SMR, nu există nicio garanție că cealaltă țară/regiune va lua măsurile necesare pentru a sprijini la rândul ei punerea lor în aplicare. Din păcate, în astfel de cazuri, eficacitatea proiectului este redusă și valoarea adăugată a SMR scade; statele membre ar trebui să reflecte SMR în procesul de programare a politicii de coeziune;

| 27. | prin urmare, favorizează consolidarea în continuare a cooperării teritoriale europene în cadrul politicii de coeziune, accentuând, totodată, dimensiunea transnațională a programelor operaționale principale – care reprezintă aproximativ 95 % din politica de coeziune – și aliniindu-le, după caz, la SMR. Ar trebui, de asemenea, îmbunătățite sinergiile dintre programele bazate pe fondurile ESI și programele sectoriale operate direct, cum ar fi Programul Orizont 2020, Erasmus+ și Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE). Programele operaționale relevante ar trebui să țină seama, în mod clar, de SMR existente la nivel local; speră că toate frontierele terestre interne și externe ale UE, precum și frontierele maritime (regiuni aflate la cel mult 150 km una de alta sau, în cazul regiunilor ultraperiferice și insulare, la peste 150 km), pot beneficia de sprijin și pot participa la programe de cooperare transfrontalieră și macroregională; |
| --- | --- |

27.

prin urmare, favorizează consolidarea în continuare a cooperării teritoriale europene în cadrul politicii de coeziune, accentuând, totodată, dimensiunea transnațională a programelor operaționale principale – care reprezintă aproximativ 95 % din politica de coeziune – și aliniindu-le, după caz, la SMR. Ar trebui, de asemenea, îmbunătățite sinergiile dintre programele bazate pe fondurile ESI și programele sectoriale operate direct, cum ar fi Programul Orizont 2020, Erasmus+ și Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE). Programele operaționale relevante ar trebui să țină seama, în mod clar, de SMR existente la nivel local; speră că toate frontierele terestre interne și externe ale UE, precum și frontierele maritime (regiuni aflate la cel mult 150 km una de alta sau, în cazul regiunilor ultraperiferice și insulare, la peste 150 km), pot beneficia de sprijin și pot participa la programe de cooperare transfrontalieră și macroregională;

| 28. | reiterează solicitarea formulată în recentul său aviz, intitulat „Proiectele de tip interpersonal și la scară mică în cadrul programelor de cooperare transfrontalieră”, ca accesul la fondurile politicii de coeziune să fie facilitat pentru proiectele mici. Experiența arată că unele proiecte transnaționale la scară mică sunt compatibile cu obiectivele SMR. Cu toate acestea, cele mai multe programe de finanțare ale UE nu sunt concepute pentru a sprijini proiectele mici: multe comunități locale și organizații ale societății civile nu pot participa, deoarece nu dispun de capacitatea financiară și administrativă necesară. De aceea, se recomandă să se elaboreze instrumente de finanțare ușor accesibile și ușor de gestionat, care să includă modele de prefinanțare și pregătirea de proiecte pentru proiecte mai mici; |
| --- | --- |

28.

reiterează solicitarea formulată în recentul său aviz, intitulat „Proiectele de tip interpersonal și la scară mică în cadrul programelor de cooperare transfrontalieră”, ca accesul la fondurile politicii de coeziune să fie facilitat pentru proiectele mici. Experiența arată că unele proiecte transnaționale la scară mică sunt compatibile cu obiectivele SMR. Cu toate acestea, cele mai multe programe de finanțare ale UE nu sunt concepute pentru a sprijini proiectele mici: multe comunități locale și organizații ale societății civile nu pot participa, deoarece nu dispun de capacitatea financiară și administrativă necesară. De aceea, se recomandă să se elaboreze instrumente de finanțare ușor accesibile și ușor de gestionat, care să includă modele de prefinanțare și pregătirea de proiecte pentru proiecte mai mici;

| 29. | subliniază că programele de cooperare teritorială europeană (ETC) au un rol esențial în ceea ce privește sprijinirea SMR. Cu toate acestea, cooperarea teritorială europeană reprezintă doar o mică parte a finanțării globale și, prin urmare, este importantă mai curând în termeni de calitate decât de cantitate. Scopul principal al programelor de cooperare teritorială europeană ar trebui să fie de a sprijini cooperarea transfrontalieră, transnațională și interregională împreună cu proiectele-pilot și programele inovatoare și de a oferi asistență tehnică pentru finanțarea punerii în aplicare a SMR. Concurența pentru obținerea acelorași fonduri dintre proiectele programelor de cooperare teritorială europeană și cele ale SMR este contraproductivă și ar trebui evitată; |
| --- | --- |

29.

subliniază că programele de cooperare teritorială europeană (ETC) au un rol esențial în ceea ce privește sprijinirea SMR. Cu toate acestea, cooperarea teritorială europeană reprezintă doar o mică parte a finanțării globale și, prin urmare, este importantă mai curând în termeni de calitate decât de cantitate. Scopul principal al programelor de cooperare teritorială europeană ar trebui să fie de a sprijini cooperarea transfrontalieră, transnațională și interregională împreună cu proiectele-pilot și programele inovatoare și de a oferi asistență tehnică pentru finanțarea punerii în aplicare a SMR. Concurența pentru obținerea acelorași fonduri dintre proiectele programelor de cooperare teritorială europeană și cele ale SMR este contraproductivă și ar trebui evitată;

| 30. | subliniază rolul GECT în punerea în aplicare a SMR și în alte inițiative transnaționale și transfrontaliere, cum ar fi comunitățile de lucru. Cu toate acestea, GECT nu și-au valorificat încă întregul potențial din cauza punerii insuficiente în aplicare a legislației relevante în unele state membre, a lipsei de informare cu privire la oportunitățile oferite de acest instrument, precum și a persistenței altor obstacole administrative; |
| --- | --- |

30.

subliniază rolul GECT în punerea în aplicare a SMR și în alte inițiative transnaționale și transfrontaliere, cum ar fi comunitățile de lucru. Cu toate acestea, GECT nu și-au valorificat încă întregul potențial din cauza punerii insuficiente în aplicare a legislației relevante în unele state membre, a lipsei de informare cu privire la oportunitățile oferite de acest instrument, precum și a persistenței altor obstacole administrative;

Reinterpretarea principiului „celor trei nu”

| 31. | subliniază că un principiu fundamental al SMR este principiul „celor trei nu”: nu noi fonduri UE, nu structuri formale suplimentare ale UE și nu o nouă legislație a UE. În practică, însă, acest principiu a generat o oarecare confuzie. De exemplu, noi structuri, cum ar fi platforme și rețele de cooperare, au fost instituite în toate strategiile macroregionale, însă acestea nu pot fi considerate drept structuri oficiale ale UE. Punerea în aplicare a SMR se bazează în mare măsură pe finanțarea din partea UE, dar, din punct de vedere tehnic, finanțarea nu este nouă, ci o utilizare diferită a fondurilor existente. În plus, deși SMR nu ar trebui să genereze o nouă legislație, ar trebui să se permită propunerea sau modificarea legislației la toate nivelurile dacă acest lucru ar îmbunătăți punerea în aplicare a SMR; |
| --- | --- |

31.

subliniază că un principiu fundamental al SMR este principiul „celor trei nu”: nu noi fonduri UE, nu structuri formale suplimentare ale UE și nu o nouă legislație a UE. În practică, însă, acest principiu a generat o oarecare confuzie. De exemplu, noi structuri, cum ar fi platforme și rețele de cooperare, au fost instituite în toate strategiile macroregionale, însă acestea nu pot fi considerate drept structuri oficiale ale UE. Punerea în aplicare a SMR se bazează în mare măsură pe finanțarea din partea UE, dar, din punct de vedere tehnic, finanțarea nu este nouă, ci o utilizare diferită a fondurilor existente. În plus, deși SMR nu ar trebui să genereze o nouă legislație, ar trebui să se permită propunerea sau modificarea legislației la toate nivelurile dacă acest lucru ar îmbunătăți punerea în aplicare a SMR;

| 32. | susține că „cei trei nu” ar trebui înlocuiți cu „cei trei da”, pentru a îmbunătăți utilizarea legislației, instituțiilor și a finanțării existente. Ar trebui mai curând să se adopte o abordare practică prin care să se ia măsurile necesare de îmbunătățire a funcționării SMR, în loc ca atenția să se concentreze asupra unor principii neclare, cum ar fi „cei trei nu”. CoR spune „da” unei mai bune sinergii cu instrumentele de finanțare, „da” unei mai bune integrări a structurilor existente în SMR și „da” unei mai bune puneri în aplicare a normelor existente; |
| --- | --- |

32.

susține că „cei trei nu” ar trebui înlocuiți cu „cei trei da”, pentru a îmbunătăți utilizarea legislației, instituțiilor și a finanțării existente. Ar trebui mai curând să se adopte o abordare practică prin care să se ia măsurile necesare de îmbunătățire a funcționării SMR, în loc ca atenția să se concentreze asupra unor principii neclare, cum ar fi „cei trei nu”. CoR spune „da” unei mai bune sinergii cu instrumentele de finanțare, „da” unei mai bune integrări a structurilor existente în SMR și „da” unei mai bune puneri în aplicare a normelor existente;

Guvernanța

| 33. | observă că guvernanța SMR are acum nevoie să fie consolidată, și că, pentru consolidarea guvernanței, trebuie să se consolideze de asemenea nivelul local și cel regional. Guvernanța nu poate fi încredințată numai guvernelor naționale, deoarece acest fapt contravine ideii de SMR; |
| --- | --- |

33.

observă că guvernanța SMR are acum nevoie să fie consolidată, și că, pentru consolidarea guvernanței, trebuie să se consolideze de asemenea nivelul local și cel regional. Guvernanța nu poate fi încredințată numai guvernelor naționale, deoarece acest fapt contravine ideii de SMR;

| 34. | consideră că punerea în aplicare a SMR necesită o abordare specifică în materie de guvernanță, bazată pe cooperare și pe coordonare și subliniază că, în acest scop, este necesară îmbunătățirea capacității administrative și a cooperării, pornind de la asumarea responsabilității într-o mai mare măsură. Această abordare specifică a guvernanței ar trebui să fie integrată în structurile de guvernanță existente în mod concertat, cu scopul evitării suprapunerilor și al adoptării unei abordări raționalizate. În niciun caz eforturile de coordonare nu trebuie să ducă la o centralizare deghizată; |
| --- | --- |

34.

consideră că punerea în aplicare a SMR necesită o abordare specifică în materie de guvernanță, bazată pe cooperare și pe coordonare și subliniază că, în acest scop, este necesară îmbunătățirea capacității administrative și a cooperării, pornind de la asumarea responsabilității într-o mai mare măsură. Această abordare specifică a guvernanței ar trebui să fie integrată în structurile de guvernanță existente în mod concertat, cu scopul evitării suprapunerilor și al adoptării unei abordări raționalizate. În niciun caz eforturile de coordonare nu trebuie să ducă la o centralizare deghizată;

| 35. | subliniază că asumarea responsabilității de către politicienii și administrațiile de la nivel european, național și regional este o condiție necesară pentru îmbunătățirea capacității administrative, și regretă faptul că, în multe cazuri, SMR încă suferă de o lipsă de implicare. Asumarea responsabilității poate fi îmbunătățită printr-o sensibilizare sporită față de rolul determinant al autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

35.

subliniază că asumarea responsabilității de către politicienii și administrațiile de la nivel european, național și regional este o condiție necesară pentru îmbunătățirea capacității administrative, și regretă faptul că, în multe cazuri, SMR încă suferă de o lipsă de implicare. Asumarea responsabilității poate fi îmbunătățită printr-o sensibilizare sporită față de rolul determinant al autorităților locale și regionale;

| 36. | este conștient de faptul că procesele de elaborare și de punere în aplicare a SMR și a proiectelor conexe pot părea la început dificile și complexe, având în vedere faptul că în acest context se confruntă diferite culturi și tradiții administrative și că se încearcă să se stabilească o strategie de dezvoltare comună. SMR necesită resurse umane semnificative și timp în primele faze de introducere a unor noi proceduri și structuri administrative. Este necesară o nouă cultură administrativă (mai deschisă și mai strategică), precum și familiarizarea cu abordări, contexte juridice și limbi noi; |
| --- | --- |

36.

este conștient de faptul că procesele de elaborare și de punere în aplicare a SMR și a proiectelor conexe pot părea la început dificile și complexe, având în vedere faptul că în acest context se confruntă diferite culturi și tradiții administrative și că se încearcă să se stabilească o strategie de dezvoltare comună. SMR necesită resurse umane semnificative și timp în primele faze de introducere a unor noi proceduri și structuri administrative. Este necesară o nouă cultură administrativă (mai deschisă și mai strategică), precum și familiarizarea cu abordări, contexte juridice și limbi noi;

| 37. | subliniază că existența unui dialog permanent, a unor structuri de cooperare eficiente și parteneriate puternice este esențială pentru asumarea responsabilității în ceea ce privește punerea în aplicare a SMR. Gestionarea comună este cea mai potrivită metodă de punere în aplicare în contextul guvernanței pe mai multe niveluri. În acest sens, este important să se clarifice responsabilitățile și competențele individuale ale tuturor actorilor; |
| --- | --- |

37.

subliniază că existența unui dialog permanent, a unor structuri de cooperare eficiente și parteneriate puternice este esențială pentru asumarea responsabilității în ceea ce privește punerea în aplicare a SMR. Gestionarea comună este cea mai potrivită metodă de punere în aplicare în contextul guvernanței pe mai multe niveluri. În acest sens, este important să se clarifice responsabilitățile și competențele individuale ale tuturor actorilor;

| 38. | consideră că instituțiile UE ar trebui să convină asupra unei viziuni europene globale și a unei strategii de dezvoltare orientate către nevoile naționale, regionale și locale. SMR se bazează pe regiuni „funcționale” și, prin urmare, sunt cele mai potrivite pentru punerea în aplicare a unei strategii de dezvoltare a UE și pentru realizarea obiectivelor acesteia, abordând nevoile și cerințele specifice unei anumite regiuni (arii geografice) și prin punerea în aplicare eficientă a principiului parteneriatului; |
| --- | --- |

38.

consideră că instituțiile UE ar trebui să convină asupra unei viziuni europene globale și a unei strategii de dezvoltare orientate către nevoile naționale, regionale și locale. SMR se bazează pe regiuni „funcționale” și, prin urmare, sunt cele mai potrivite pentru punerea în aplicare a unei strategii de dezvoltare a UE și pentru realizarea obiectivelor acesteia, abordând nevoile și cerințele specifice unei anumite regiuni (arii geografice) și prin punerea în aplicare eficientă a principiului parteneriatului;

| 39. | subliniază că un parteneriat eficace presupune participarea tuturor părților interesate la planificarea strategică și la procesele decizionale. Evident, acest lucru este posibil numai dacă nevoile locale și regionale sunt cunoscute, analizate în contextul UE și incluse în cadrul general al SMR. De asemenea, reușita SMR depinde de măsura în care actorii regionali și locali, precum și societatea civilă beneficiază de flexibilitatea, încrederea și stimulentele financiare necesare pentru a pune în aplicare obiective de interes comun european adaptate nevoilor locale și regionale; |
| --- | --- |

39.

subliniază că un parteneriat eficace presupune participarea tuturor părților interesate la planificarea strategică și la procesele decizionale. Evident, acest lucru este posibil numai dacă nevoile locale și regionale sunt cunoscute, analizate în contextul UE și incluse în cadrul general al SMR. De asemenea, reușita SMR depinde de măsura în care actorii regionali și locali, precum și societatea civilă beneficiază de flexibilitatea, încrederea și stimulentele financiare necesare pentru a pune în aplicare obiective de interes comun european adaptate nevoilor locale și regionale;

| 40. | sugerează că coordonarea națională cu toate celelalte niveluri de decizie politică, instituționale și administrative ar trebui să se bazeze pe un mandat puternic și un buget alocat în mod specific activităților de coordonare. Coordonarea ar putea implica, de asemenea, înființarea unei rețele de platforme naționale de coordonare interconectate pentru fiecare SMR, pentru a asigura o punere în aplicare favorabilă incluziunii în fiecare țară participantă și coerența diverselor strategii de punere în aplicare din țările și regiunile participante; |
| --- | --- |

40.

sugerează că coordonarea națională cu toate celelalte niveluri de decizie politică, instituționale și administrative ar trebui să se bazeze pe un mandat puternic și un buget alocat în mod specific activităților de coordonare. Coordonarea ar putea implica, de asemenea, înființarea unei rețele de platforme naționale de coordonare interconectate pentru fiecare SMR, pentru a asigura o punere în aplicare favorabilă incluziunii în fiecare țară participantă și coerența diverselor strategii de punere în aplicare din țările și regiunile participante;

| 41. | subliniază că, pentru a îmbunătăți guvernanța, SMR necesită sprijinul Comisiei Europene, care ar trebui să sprijine în mod activ coordonarea națională și tematică și ar trebui să depună eforturi pentru a consolida legătura dintre politicile UE și punerea în aplicare a SMR, concentrându-se pe o perspectivă locală și regională. Comisia ar trebui să organizeze în mod frecvent și regulat reuniuni și seminare, care să le ofere responsabililor și principalelor părți interesate o imagine mai clară asupra obiectivelor UE și să faciliteze schimbul de bune practici între SMR existente; |
| --- | --- |

41.

subliniază că, pentru a îmbunătăți guvernanța, SMR necesită sprijinul Comisiei Europene, care ar trebui să sprijine în mod activ coordonarea națională și tematică și ar trebui să depună eforturi pentru a consolida legătura dintre politicile UE și punerea în aplicare a SMR, concentrându-se pe o perspectivă locală și regională. Comisia ar trebui să organizeze în mod frecvent și regulat reuniuni și seminare, care să le ofere responsabililor și principalelor părți interesate o imagine mai clară asupra obiectivelor UE și să faciliteze schimbul de bune practici între SMR existente;

| 42. | consideră că Comisia ar trebui să își îmbunătățească în mod semnificativ coordonarea internă între diferitele direcții generale și să abordeze actualele suprapuneri existente la nivelul politicilor UE. Următorul raport al Comisiei privind punerea în aplicare a SMR ale UE ar trebui să se concentreze și mai mult pe bunele practici care ar putea fi transferate între strategii; |
| --- | --- |

42.

consideră că Comisia ar trebui să își îmbunătățească în mod semnificativ coordonarea internă între diferitele direcții generale și să abordeze actualele suprapuneri existente la nivelul politicilor UE. Următorul raport al Comisiei privind punerea în aplicare a SMR ale UE ar trebui să se concentreze și mai mult pe bunele practici care ar putea fi transferate între strategii;

| 43. | consideră că viitoarele rapoarte ar trebui, de asemenea, să furnizeze date concrete privind contribuțiile financiare consacrate SMR, inclusiv numărul de proiecte sprijinite. În fine, CE ar trebui să facă mai mult și în ceea ce privește propunerile de armonizare a terminologiei utilizate pentru a descrie rolurile și procesele din cadrul SMR; |
| --- | --- |

43.

consideră că viitoarele rapoarte ar trebui, de asemenea, să furnizeze date concrete privind contribuțiile financiare consacrate SMR, inclusiv numărul de proiecte sprijinite. În fine, CE ar trebui să facă mai mult și în ceea ce privește propunerile de armonizare a terminologiei utilizate pentru a descrie rolurile și procesele din cadrul SMR;

Monitorizarea, evaluarea și comunicarea

| 44. | subliniază că este nevoie de monitorizarea și evaluarea modului în care sunt puse în aplicare SMR, în vederea evaluării eficienței acestora și pentru a facilita învățarea în domeniul elaborării de politici. Este necesară însă claritatea în ce privește scopul, destinatarii și așteptările în materie de raportare. Raportarea fără un obiectiv și un scop clar este birocrație inutilă; |
| --- | --- |

44.

subliniază că este nevoie de monitorizarea și evaluarea modului în care sunt puse în aplicare SMR, în vederea evaluării eficienței acestora și pentru a facilita învățarea în domeniul elaborării de politici. Este necesară însă claritatea în ce privește scopul, destinatarii și așteptările în materie de raportare. Raportarea fără un obiectiv și un scop clar este birocrație inutilă;

| 45. | consideră că rapoartele privind punerea în aplicare a SMR ar trebui să evalueze în ce măsură politicile la nivelul UE și la nivel național sunt în continuare coerente și adecvate pentru punerea în aplicare a SMR, și ar trebui să atragă atenția factorilor de decizie politică de la nivel național și de la nivelul UE asupra aspectelor care trebuie modificate. Ori de câte ori se propune o nouă legislație, ar trebui efectuată o evaluare a impactului teritorial pentru a identifica posibilele efecte asupra SMR. Rapoartele ar trebui, de asemenea, să-i ajute pe cei care implementează SMR să înțeleagă progresele realizate, să îmbunătățească procesele interne și să se adapteze noilor evoluții; |
| --- | --- |

45.

consideră că rapoartele privind punerea în aplicare a SMR ar trebui să evalueze în ce măsură politicile la nivelul UE și la nivel național sunt în continuare coerente și adecvate pentru punerea în aplicare a SMR, și ar trebui să atragă atenția factorilor de decizie politică de la nivel național și de la nivelul UE asupra aspectelor care trebuie modificate. Ori de câte ori se propune o nouă legislație, ar trebui efectuată o evaluare a impactului teritorial pentru a identifica posibilele efecte asupra SMR. Rapoartele ar trebui, de asemenea, să-i ajute pe cei care implementează SMR să înțeleagă progresele realizate, să îmbunătățească procesele interne și să se adapteze noilor evoluții;

| 46. | subliniază că cooperarea teritorială este oarecum riscantă și nu este ușor de prevăzut în detaliu. Monitorizarea și evaluarea ar trebui, prin urmare, să se concentreze mai curând asupra rezultatelor și a proceselor de cooperare decât asupra cifrelor. Pot apărea și vor apărea deficiențe și erori, dar acestea nu ar trebui să ducă imediat la aplicarea de corecții financiare sau la întreruperea măsurilor, întrucât acest lucru ar putea împiedica realizarea de proiecte inovatoare, dar cu un grad ridicat de risc; |
| --- | --- |

46.

subliniază că cooperarea teritorială este oarecum riscantă și nu este ușor de prevăzut în detaliu. Monitorizarea și evaluarea ar trebui, prin urmare, să se concentreze mai curând asupra rezultatelor și a proceselor de cooperare decât asupra cifrelor. Pot apărea și vor apărea deficiențe și erori, dar acestea nu ar trebui să ducă imediat la aplicarea de corecții financiare sau la întreruperea măsurilor, întrucât acest lucru ar putea împiedica realizarea de proiecte inovatoare, dar cu un grad ridicat de risc;

| 47. | este de acord cu opinia CE că SMR ar trebui să includă o strategie de comunicare puternică și consideră că, având în vedere situația actuală din UE, este necesar să se comunice valoarea adăugată a acțiunilor sale. SMR sporesc vizibilitatea obiectivelor politicii europene și le fac mai ușor de înțeles pentru cetățenii din teritoriu. Acestea constituie un răspuns la evoluțiile politice actuale din Europa și ar putea oferi o contribuție foarte importantă la viitoarele dezbateri privind UE-27, lansate recent de CE prin Cartea sa albă privind viitorul Europei; |
| --- | --- |

47.

este de acord cu opinia CE că SMR ar trebui să includă o strategie de comunicare puternică și consideră că, având în vedere situația actuală din UE, este necesar să se comunice valoarea adăugată a acțiunilor sale. SMR sporesc vizibilitatea obiectivelor politicii europene și le fac mai ușor de înțeles pentru cetățenii din teritoriu. Acestea constituie un răspuns la evoluțiile politice actuale din Europa și ar putea oferi o contribuție foarte importantă la viitoarele dezbateri privind UE-27, lansate recent de CE prin Cartea sa albă privind viitorul Europei;

Observații privind strategiile individuale

Strategia UE pentru regiunea Mării Baltice (EUSBSR)

| 48. | este de acord cu evaluarea Comisiei Europene privind punerea în aplicare și provocările Strategiei UE pentru regiunea Mării Baltice și atrage atenția asupra faptului că, în 2016, a fost instituită o rețea a autorităților de gestionare a Fondului european de dezvoltare regională (FEDER) pentru Strategia UE pentru regiunea Mării Baltice. Scopul rețelei este de a găsi modalități de a oferi un sprijin financiar mai eficient pentru punerea în aplicare a Strategiei UE pentru regiunea Mării Baltice. Rețele similare au fost instituite și pentru alte fonduri. Acesta este un exemplu de bună practică care ar putea fi aplicată în alte SMR. Un alt exemplu este participarea rețelelor regionale și urbane la Strategia UE pentru regiunea Mării Baltice; |
| --- | --- |

48.

este de acord cu evaluarea Comisiei Europene privind punerea în aplicare și provocările Strategiei UE pentru regiunea Mării Baltice și atrage atenția asupra faptului că, în 2016, a fost instituită o rețea a autorităților de gestionare a Fondului european de dezvoltare regională (FEDER) pentru Strategia UE pentru regiunea Mării Baltice. Scopul rețelei este de a găsi modalități de a oferi un sprijin financiar mai eficient pentru punerea în aplicare a Strategiei UE pentru regiunea Mării Baltice. Rețele similare au fost instituite și pentru alte fonduri. Acesta este un exemplu de bună practică care ar putea fi aplicată în alte SMR. Un alt exemplu este participarea rețelelor regionale și urbane la Strategia UE pentru regiunea Mării Baltice;

| 49. | ia act de faptul că Facilitatea privind capitalul de pornire a Strategiei privind regiunea Mării Baltice a reprezentat un instrument eficient pentru încheierea de parteneriate și elaborarea de proiecte de cooperare care caută finanțare fie prin programul Interreg pentru regiunea Mării Baltice, fie prin alte programe de finanțare. Deoarece Strategia UE pentru regiunea Mării Baltice a fost prima SMR, există o multitudine de bune practici de utilizat ca termeni de referință pentru celelalte strategii macroregionale; |
| --- | --- |

49.

ia act de faptul că Facilitatea privind capitalul de pornire a Strategiei privind regiunea Mării Baltice a reprezentat un instrument eficient pentru încheierea de parteneriate și elaborarea de proiecte de cooperare care caută finanțare fie prin programul Interreg pentru regiunea Mării Baltice, fie prin alte programe de finanțare. Deoarece Strategia UE pentru regiunea Mării Baltice a fost prima SMR, există o multitudine de bune practici de utilizat ca termeni de referință pentru celelalte strategii macroregionale;

Strategia UE pentru regiunea Dunării

| 50. | este de acord cu evaluarea Comisiei Europene privind punerea în aplicare și provocările Strategiei Uniunii Europene pentru regiunea Dunării. Unul dintre rezultatele cele mai vizibile ale Strategiei pentru regiunea Dunării a fost înființarea Programului transnațional Interreg pentru regiunea Dunării, care corespunde exact zonei geografice a acestei strategii. Prin intermediul Strategiei pentru regiunea Dunării, au fost dezvoltate o serie de proiecte, multe dintre acestea fiind aprobate de Programul transnațional Interreg pentru regiunea Dunării sau de alte surse de finanțare. În plus, în 2014, cele 14 țări au instituit împreună un nou organism, Punctul strategic pentru regiunea Dunării (Danube Strategy Point – DSP), pentru a facilita punerea în aplicare a Strategiei pentru regiunea Dunării și implicarea tuturor actorilor existenți și potențiali. Ambele inițiative reprezintă importanți pași înainte și ar trebui să beneficieze de sprijin în continuare; |
| --- | --- |

50.

este de acord cu evaluarea Comisiei Europene privind punerea în aplicare și provocările Strategiei Uniunii Europene pentru regiunea Dunării. Unul dintre rezultatele cele mai vizibile ale Strategiei pentru regiunea Dunării a fost înființarea Programului transnațional Interreg pentru regiunea Dunării, care corespunde exact zonei geografice a acestei strategii. Prin intermediul Strategiei pentru regiunea Dunării, au fost dezvoltate o serie de proiecte, multe dintre acestea fiind aprobate de Programul transnațional Interreg pentru regiunea Dunării sau de alte surse de finanțare. În plus, în 2014, cele 14 țări au instituit împreună un nou organism, Punctul strategic pentru regiunea Dunării (Danube Strategy Point – DSP), pentru a facilita punerea în aplicare a Strategiei pentru regiunea Dunării și implicarea tuturor actorilor existenți și potențiali. Ambele inițiative reprezintă importanți pași înainte și ar trebui să beneficieze de sprijin în continuare;

| 51. | salută faptul că Strategia UE pentru regiunea Dunării oferă o platformă inovatoare pentru politica regională și politica de extindere și de vecinătate și faptul că promovează participarea autorităților subnaționale și a societății civile, inclusiv a partenerilor sociali; |
| --- | --- |

51.

salută faptul că Strategia UE pentru regiunea Dunării oferă o platformă inovatoare pentru politica regională și politica de extindere și de vecinătate și faptul că promovează participarea autorităților subnaționale și a societății civile, inclusiv a partenerilor sociali;

Strategia UE pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice (EUSAIR)

| 52. | observă că situația existentă în materie de migrație și refugiați are un impact enorm asupra țărilor din regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice. Cel de-al 2-lea forum al Strategiei UE pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice, care a avut loc la Ioannina (Grecia), la 11 și 12 mai 2017, s-a concentrat asupra modului în care strategia EUSAIR poate contribui la consolidarea rezilienței țărilor din bazinul adriatico-ionic, pentru a face față crizei. Rezoluția adoptată în cadrul celei de-a 2-a ediții a forumului a invitat țările participante să creeze o platformă de colaborare, prin care țările din regiune ar putea îmbunătăți coordonarea măsurilor de răspuns la criză și ar putea învăța unele de la altele; |
| --- | --- |

52.

observă că situația existentă în materie de migrație și refugiați are un impact enorm asupra țărilor din regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice. Cel de-al 2-lea forum al Strategiei UE pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice, care a avut loc la Ioannina (Grecia), la 11 și 12 mai 2017, s-a concentrat asupra modului în care strategia EUSAIR poate contribui la consolidarea rezilienței țărilor din bazinul adriatico-ionic, pentru a face față crizei. Rezoluția adoptată în cadrul celei de-a 2-a ediții a forumului a invitat țările participante să creeze o platformă de colaborare, prin care țările din regiune ar putea îmbunătăți coordonarea măsurilor de răspuns la criză și ar putea învăța unele de la altele;

| 53. | salută eforturile depuse pentru a promova cooperarea dintre fondurile ESI și Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA). Aceasta înseamnă că fondurile ESI, IPA și alte surse de finanțare naționale și regionale relevante ar trebui să contribuie la îndeplinirea obiectivelor Strategiei UE pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice. În acest sens, ar putea fi avute în vedere sinergii suplimentare cu Strategia UE pentru regiunea Dunării, precum și cu organizații internaționale regionale. Din păcate, existența unor terminologii diferite pentru a descrie procesele de punere în aplicare a diferitelor programe de finanțare încă creează confuzie și împiedică exploatarea sinergiilor; |
| --- | --- |

53.

salută eforturile depuse pentru a promova cooperarea dintre fondurile ESI și Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA). Aceasta înseamnă că fondurile ESI, IPA și alte surse de finanțare naționale și regionale relevante ar trebui să contribuie la îndeplinirea obiectivelor Strategiei UE pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice. În acest sens, ar putea fi avute în vedere sinergii suplimentare cu Strategia UE pentru regiunea Dunării, precum și cu organizații internaționale regionale. Din păcate, existența unor terminologii diferite pentru a descrie procesele de punere în aplicare a diferitelor programe de finanțare încă creează confuzie și împiedică exploatarea sinergiilor;

| 54. | recunoaște valoarea adăugată a Strategiei în ce privește cooperarea interguvernamentală și multilaterală existentă care funcționează în cadrul regiunii Mării Adriatice și a Mării Ionice; |
| --- | --- |

54.

recunoaște valoarea adăugată a Strategiei în ce privește cooperarea interguvernamentală și multilaterală existentă care funcționează în cadrul regiunii Mării Adriatice și a Mării Ionice;

| 55. | consideră că ar trebui eliminată discrepanța dintre declarațiile politice și mijloacele disponibile pentru punerea în aplicare. Obiectivele strategiei pot fi realizate numai dacă aceasta primește mijloacele financiare și instrumentele de guvernanță necesare; |
| --- | --- |

55.

consideră că ar trebui eliminată discrepanța dintre declarațiile politice și mijloacele disponibile pentru punerea în aplicare. Obiectivele strategiei pot fi realizate numai dacă aceasta primește mijloacele financiare și instrumentele de guvernanță necesare;

O strategie a UE pentru regiunea alpină (EUSALP)

| 56. | menționează că punerea în aplicare a acestei strategii a început în prima jumătate a anului 2016. Este prea devreme pentru a trage concluzii, dar Strategia UE pentru regiunea alpină a pornit neîndoielnic cu dreptul. Este îmbucurător faptul că cele mai multe dintre cele șapte țări participante sunt implicate în principal la nivel regional. Nivelul național/federal este implicat în Comitetul executiv, dar punerea în aplicare a strategiei are loc în principal la nivel regional. Asumarea responsabilității la nivel național/federal ar putea fi un factor esențial pentru impulsionarea strategiei în viitorul apropiat. Acest angajament la nivel local și regional va servi fără îndoială la asumarea responsabilității și va duce la o punere în aplicare fructuoasă a strategiei în viitorul apropiat; |
| --- | --- |

56.

menționează că punerea în aplicare a acestei strategii a început în prima jumătate a anului 2016. Este prea devreme pentru a trage concluzii, dar Strategia UE pentru regiunea alpină a pornit neîndoielnic cu dreptul. Este îmbucurător faptul că cele mai multe dintre cele șapte țări participante sunt implicate în principal la nivel regional. Nivelul național/federal este implicat în Comitetul executiv, dar punerea în aplicare a strategiei are loc în principal la nivel regional. Asumarea responsabilității la nivel național/federal ar putea fi un factor esențial pentru impulsionarea strategiei în viitorul apropiat. Acest angajament la nivel local și regional va servi fără îndoială la asumarea responsabilității și va duce la o punere în aplicare fructuoasă a strategiei în viitorul apropiat;

| 57. | consideră că strategia pentru regiunea alpină poate contribui la un model de dezvoltare durabil realizat în comun de macroregiunile europene. În Europa, populația și bogăția se concentrează în principal în zonele urbane și metropolitane; asigurarea dezvoltării durabile a orașelor necesită însă conservarea zonelor rurale și montane înconjurătoare. Protecția patrimoniului natural le permite cetățenilor să beneficieze de oaze de bunăstare, să se aprovizioneze cu alimente sănătoase și de calitate și să conserve biodiversitatea. Interconexiunea dintre zonele metropolitane, motoare ale productivității și catalizatori ai creativității și inovării, și zonele rurale și montane va trebui să constituie un element esențial al realizării unor proiecte în sinergie și al unor campanii comune de comunicare orientate către cetățeni; |
| --- | --- |

57.

consideră că strategia pentru regiunea alpină poate contribui la un model de dezvoltare durabil realizat în comun de macroregiunile europene. În Europa, populația și bogăția se concentrează în principal în zonele urbane și metropolitane; asigurarea dezvoltării durabile a orașelor necesită însă conservarea zonelor rurale și montane înconjurătoare. Protecția patrimoniului natural le permite cetățenilor să beneficieze de oaze de bunăstare, să se aprovizioneze cu alimente sănătoase și de calitate și să conserve biodiversitatea. Interconexiunea dintre zonele metropolitane, motoare ale productivității și catalizatori ai creativității și inovării, și zonele rurale și montane va trebui să constituie un element esențial al realizării unor proiecte în sinergie și al unor campanii comune de comunicare orientate către cetățeni;

| 58. | constată însă că, având în vedere lunga istorie a cooperării din regiune și prosperitatea economică, actorii acestei strategii ar putea fi și mai ambițioși, depășind cadrul existent al cooperării Interreg, oferind astfel un exemplu altor macroregiuni. O opțiune demnă de luat în considerare ar fi stabilirea unei structuri de coordonare permanente pentru punerea în aplicare a strategiei, pe care s-ar putea baza în mod eficient sistemul de guvernanță; |
| --- | --- |

58.

constată însă că, având în vedere lunga istorie a cooperării din regiune și prosperitatea economică, actorii acestei strategii ar putea fi și mai ambițioși, depășind cadrul existent al cooperării Interreg, oferind astfel un exemplu altor macroregiuni. O opțiune demnă de luat în considerare ar fi stabilirea unei structuri de coordonare permanente pentru punerea în aplicare a strategiei, pe care s-ar putea baza în mod eficient sistemul de guvernanță;

| 59. | ia act de cu satisfacție de documentul de poziție comună al Președinției bavareze și al altor regiuni participante, care prevede integrarea strategiilor în cadrul de reglementare privind viitorul cadru financiar multianual; |
| --- | --- |

59.

ia act de cu satisfacție de documentul de poziție comună al Președinției bavareze și al altor regiuni participante, care prevede integrarea strategiilor în cadrul de reglementare privind viitorul cadru financiar multianual;

Ieșirea Regatului Unit din UE

| 60. | consideră că premisele fundamentale ale strategiilor macroregionale oferă o bază solidă și realistă pe care administrațiile descentralizate, autoritățile locale și regionale și comunitățile acestora din Regatul Unit să poată edifica în viitor o cooperare cu omologii lor din UE și invită negociatorii ambelor părți să includă acest subiect pe lista celor discutate în cadrul negocierilor privind retragerea Regatului Unit din UE. |
| --- | --- |

60.

consideră că premisele fundamentale ale strategiilor macroregionale oferă o bază solidă și realistă pe care administrațiile descentralizate, autoritățile locale și regionale și comunitățile acestora din Regatul Unit să poată edifica în viitor o cooperare cu omologii lor din UE și invită negociatorii ambelor părți să includă acest subiect pe lista celor discutate în cadrul negocierilor privind retragerea Regatului Unit din UE.

Bruxelles, 30 noiembrie 2017.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Avizul CoR pe tema „O viziune teritorială pentru 2050: cum arată viitorul?” (COR-2015-04285).

1

(2)  Prima SMR [Strategia UE pentru regiunea Mării Baltice (EUSBSR)] a fost lansată în 2009.

2

(3)  Avizul privind strategia pentru regiunea Dunării, CdR 86/2011 fin; Avizul privind Strategia UE revizuită pentru regiunea Mării Baltice CdR 1272/2012 fin; Avizul privind valoarea adăugată a strategiilor macroregionale, CdR 5074/2013 fin; Avizul privind strategia UE pentru regiunea Mării Adriatice și a Mării Ionice, CdR 23/2014 fin; Avizul privind o strategie macroregională a Uniunii Europene pentru regiunea Alpilor, CdR 2994/2014 fin.

3

---

| 8.5.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 164/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 164/19

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – „Raport privind cetățenia UE – 2017”

(2018/C 164/04)

| Raportor: | Guillermo Martínez Suárez (PSE-ES), consilier pentru Președinție în Guvernul Principatului Asturia |
| --- | --- |
| Document de referință: | Raport al Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Consolidarea drepturilor cetățenilor într-o Uniune a schimbărilor democratice – Raportul din 2017 privind cetățenia Uniunii
  COM(2017) 30 final/2 |

Raportor:

Guillermo Martínez Suárez (PSE-ES), consilier pentru Președinție în Guvernul Principatului Asturia

Document de referință:

Raport al Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Consolidarea drepturilor cetățenilor într-o Uniune a schimbărilor democratice – Raportul din 2017 privind cetățenia Uniunii

COM(2017) 30 final/2

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Introducere și premise metodologice

| 1. | recunoaște că, în această perioadă de incertitudine prin care trece Uniunea, sunt esențiale consolidarea sentimentului de apartenență și promovarea participării și a unei mai mari apropieri a cetățenilor europeni de proiectul de integrare pus în practică în ultimii șaizeci de ani. Modelul european continuă să își dovedească atractivitatea, dar progresele înregistrate în ce privește responsabilizarea cetățenilor în toate domeniile (politic, social, economic și cultural) trebuie să fie una din modalitățile de a însufleți acest proces. În acest context, cetățenia europeană – creată în urmă cu 25 de ani prin Tratatul de la Maastricht și concepută ca un statut comun pentru cetățenii europeni – poate constitui un instrument adecvat în acest scop; |
| --- | --- |

1.

recunoaște că, în această perioadă de incertitudine prin care trece Uniunea, sunt esențiale consolidarea sentimentului de apartenență și promovarea participării și a unei mai mari apropieri a cetățenilor europeni de proiectul de integrare pus în practică în ultimii șaizeci de ani. Modelul european continuă să își dovedească atractivitatea, dar progresele înregistrate în ce privește responsabilizarea cetățenilor în toate domeniile (politic, social, economic și cultural) trebuie să fie una din modalitățile de a însufleți acest proces. În acest context, cetățenia europeană – creată în urmă cu 25 de ani prin Tratatul de la Maastricht și concepută ca un statut comun pentru cetățenii europeni – poate constitui un instrument adecvat în acest scop;

| 2. | pledează în favoarea consolidării necesare a drepturilor cetățenilor în contextul unui proces de globalizare care generează deopotrivă oportunități și provocări pentru cetățeni. În acest context, salută recenta reflecție lansată de Comisie pentru a călăuzi procesul de globalizare, garantând protecția și responsabilizarea cetățenilor europeni prin elaborarea unor politici sociale solide și contribuind nu numai la o convergență ascendentă a nivelurilor de trai, dar și la obținerea sprijinului atât de necesar pentru educație și formare pe tot parcursul vieții, cu puternica implicare a sectorului privat, și atrage atenția în special asupra rolului pe care îl pot juca fondurile structurale și de investiții europene pentru ca astfel de măsuri să poată fi luate în considerare în ceea ce privește regiunile vulnerabile; |
| --- | --- |

2.

pledează în favoarea consolidării necesare a drepturilor cetățenilor în contextul unui proces de globalizare care generează deopotrivă oportunități și provocări pentru cetățeni. În acest context, salută recenta reflecție lansată de Comisie pentru a călăuzi procesul de globalizare, garantând protecția și responsabilizarea cetățenilor europeni prin elaborarea unor politici sociale solide și contribuind nu numai la o convergență ascendentă a nivelurilor de trai, dar și la obținerea sprijinului atât de necesar pentru educație și formare pe tot parcursul vieții, cu puternica implicare a sectorului privat, și atrage atenția în special asupra rolului pe care îl pot juca fondurile structurale și de investiții europene pentru ca astfel de măsuri să poată fi luate în considerare în ceea ce privește regiunile vulnerabile;

| 3. | subliniază nevoia de a asigura respectarea principiului statului de drept, inclusiv la nivelurile local și regional, deoarece tocmai prin intermediul lor cetățenii percep acest concept, întrucât – astfel cum a reamintit Comitetul (1) – în cadrul contactelor lor cu cetățenii, în întreaga lor diversitate, cele aproape 100 000 de autorități locale și regionale din cadrul Uniunii Europene își asumă o mare parte a răspunderii în ce privește punerea în aplicare a drepturilor și libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

3.

subliniază nevoia de a asigura respectarea principiului statului de drept, inclusiv la nivelurile local și regional, deoarece tocmai prin intermediul lor cetățenii percep acest concept, întrucât – astfel cum a reamintit Comitetul (1) – în cadrul contactelor lor cu cetățenii, în întreaga lor diversitate, cele aproape 100 000 de autorități locale și regionale din cadrul Uniunii Europene își asumă o mare parte a răspunderii în ce privește punerea în aplicare a drepturilor și libertăților fundamentale;

| 4. | reiterează, în conformitate cu avizele sale anterioare referitoare la precedentele rapoarte privind cetățenia UE, că nu se poate ignora dimensiunea socială inerentă acesteia și responsabilitățile speciale pe care le au în acest context autoritățile regionale și locale. Din această perspectivă, Comitetul salută angajamentul asumat de instituții de a ajuta la obținerea unei convergențe ascendente a nivelurilor de trai, subliniază că într-un „pilon european al drepturilor sociale” trebuie respectat principiul subsidiarității și atrage atenția asupra efectelor pe care le are capitolul III prevăzut al acestuia – referitor la protecția și incluziunea socială – asupra competențelor autorităților locale și regionale, întrucât prevede, printre altele, măsuri referitoare la protecția copiilor, alocarea unor venituri minime, incluziunea persoanelor cu handicap, accesul la locuințe și la serviciile esențiale etc (2). Subliniază că orice consolidare a drepturilor propusă de document trebuie să fie însoțită de o evaluare a impactului teritorial și o analiză a subsidiarității și proporționalității, care să garanteze respectarea competențelor autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

4.

reiterează, în conformitate cu avizele sale anterioare referitoare la precedentele rapoarte privind cetățenia UE, că nu se poate ignora dimensiunea socială inerentă acesteia și responsabilitățile speciale pe care le au în acest context autoritățile regionale și locale. Din această perspectivă, Comitetul salută angajamentul asumat de instituții de a ajuta la obținerea unei convergențe ascendente a nivelurilor de trai, subliniază că într-un „pilon european al drepturilor sociale” trebuie respectat principiul subsidiarității și atrage atenția asupra efectelor pe care le are capitolul III prevăzut al acestuia – referitor la protecția și incluziunea socială – asupra competențelor autorităților locale și regionale, întrucât prevede, printre altele, măsuri referitoare la protecția copiilor, alocarea unor venituri minime, incluziunea persoanelor cu handicap, accesul la locuințe și la serviciile esențiale etc (2). Subliniază că orice consolidare a drepturilor propusă de document trebuie să fie însoțită de o evaluare a impactului teritorial și o analiză a subsidiarității și proporționalității, care să garanteze respectarea competențelor autorităților locale și regionale;

| 5. | profund îngrijorat de implicațiile pe care le poate avea ieșirea din UE a Regatului Unit în ceea ce privește cetățenia, consideră că este absolut necesar să se garanteze – cu suficientă claritate și cu respectarea deplină a securității juridice – drepturile cetățenilor europeni și ale familiilor lor care își au reședința în Regatul Unit, precum și drepturile cetățenilor Regatului Unit care locuiesc în alte state membre ale UE, pe baza principiului reciprocității; Acestui aspect ar trebui să i se acorde o atenție deosebită în următorii ani. Aceasta impune, în special, ca viitorul acord să prevadă garanțiile necesare, eficace, nediscriminatorii și cât mai ample cu putință pentru a proteja drepturile acestor cetățeni, inclusiv dreptul de acces la permisul de ședere permanentă în Regatul Unit al cetățenilor UE și cel al cetățenilor Regatului Unit în UE. În mod evident, pentru a asigura o soluție echitabilă, aceste drepturi ar trebui să fie și garantate în mod reciproc; |
| --- | --- |

5.

profund îngrijorat de implicațiile pe care le poate avea ieșirea din UE a Regatului Unit în ceea ce privește cetățenia, consideră că este absolut necesar să se garanteze – cu suficientă claritate și cu respectarea deplină a securității juridice – drepturile cetățenilor europeni și ale familiilor lor care își au reședința în Regatul Unit, precum și drepturile cetățenilor Regatului Unit care locuiesc în alte state membre ale UE, pe baza principiului reciprocității; Acestui aspect ar trebui să i se acorde o atenție deosebită în următorii ani. Aceasta impune, în special, ca viitorul acord să prevadă garanțiile necesare, eficace, nediscriminatorii și cât mai ample cu putință pentru a proteja drepturile acestor cetățeni, inclusiv dreptul de acces la permisul de ședere permanentă în Regatul Unit al cetățenilor UE și cel al cetățenilor Regatului Unit în UE. În mod evident, pentru a asigura o soluție echitabilă, aceste drepturi ar trebui să fie și garantate în mod reciproc;

| 6. | încurajat de atitudinea demonstrată de părți în procesul de negociere în legătură cu aceste aspecte și dorind să obțină informații cât mai detaliate cu putință, în flux continuu și actualizate despre desfășurarea procesului, este de părere că trebuie să se asigure: identificarea exactă a beneficiarilor, drepturile de bază care trebuie garantate – inclusiv de a avea acces la educație, îngrijiri medicale și servicii sociale și de a beneficia de ele –, precum și menținerea anumitor situații (Irlanda de Nord și Cipru), în care drepturile legate de statutul de cetățean european ar putea fi afectate în mod deosebit. Consideră că, pe întregul parcurs al acestui proces, cu cooperarea autorităților locale și regionale, ar trebui să se pună la dispoziția persoanelor în cauză informații cât mai ample și să se prevină orice fel de discriminare sau xenofobie împotriva lor; |
| --- | --- |

6.

încurajat de atitudinea demonstrată de părți în procesul de negociere în legătură cu aceste aspecte și dorind să obțină informații cât mai detaliate cu putință, în flux continuu și actualizate despre desfășurarea procesului, este de părere că trebuie să se asigure: identificarea exactă a beneficiarilor, drepturile de bază care trebuie garantate – inclusiv de a avea acces la educație, îngrijiri medicale și servicii sociale și de a beneficia de ele –, precum și menținerea anumitor situații (Irlanda de Nord și Cipru), în care drepturile legate de statutul de cetățean european ar putea fi afectate în mod deosebit. Consideră că, pe întregul parcurs al acestui proces, cu cooperarea autorităților locale și regionale, ar trebui să se pună la dispoziția persoanelor în cauză informații cât mai ample și să se prevină orice fel de discriminare sau xenofobie împotriva lor;

| 7. | având în vedere cele de mai sus, salută cu entuziasm propunerile prezentate de Comisia Europeană în Raportul său din 2017 privind cetățenia Uniunii, precum și faptul că acestea sunt foarte oportune pentru a se face față unei noi etape în consolidarea drepturilor inerente cetățeniei europene, deși, în opinia sa, conținutul lor ar putea fi îmbogățit; |
| --- | --- |

7.

având în vedere cele de mai sus, salută cu entuziasm propunerile prezentate de Comisia Europeană în Raportul său din 2017 privind cetățenia Uniunii, precum și faptul că acestea sunt foarte oportune pentru a se face față unei noi etape în consolidarea drepturilor inerente cetățeniei europene, deși, în opinia sa, conținutul lor ar putea fi îmbogățit;

Promovarea drepturilor care decurg din cetățenia UE și a valorilor comune ale UE

| 8. | observă că cetățenii europeni au cea mai mare încredere în autoritățile locale și regionale și că politicienii de la nivel local și regional ar trebui să joace un rol mult mai important în procesul decizional al UE, promovând opiniile cetățenilor; |
| --- | --- |

8.

observă că cetățenii europeni au cea mai mare încredere în autoritățile locale și regionale și că politicienii de la nivel local și regional ar trebui să joace un rol mult mai important în procesul decizional al UE, promovând opiniile cetățenilor;

| 9. | consideră că activitatea autorităților locale și regionale va avea un rol esențial în promovarea propunerilor Comisiei, în ceea ce privește sensibilizarea cu privire la drepturile cetățenilor. Ar trebui depuse eforturi în vederea implicării lor, în scopul de a facilita accesul imediat la aceste informații, dat fiind că sunt, prin natura lor, administrațiile cele mai apropiate și accesibile cetățenilor. În acest sens, ar fi de dorit să se optimizeze rolul centrelor europene de informare (Europe Direct), în vederea sensibilizării și informării cetățenilor în legătură cu drepturile lor în UE, cu oportunitățile de finanțare, cu evenimentele și seminarele pe teme europene, precum și cu datele de contact ale organizațiilor relevante în acest sens; |
| --- | --- |

9.

consideră că activitatea autorităților locale și regionale va avea un rol esențial în promovarea propunerilor Comisiei, în ceea ce privește sensibilizarea cu privire la drepturile cetățenilor. Ar trebui depuse eforturi în vederea implicării lor, în scopul de a facilita accesul imediat la aceste informații, dat fiind că sunt, prin natura lor, administrațiile cele mai apropiate și accesibile cetățenilor. În acest sens, ar fi de dorit să se optimizeze rolul centrelor europene de informare (Europe Direct), în vederea sensibilizării și informării cetățenilor în legătură cu drepturile lor în UE, cu oportunitățile de finanțare, cu evenimentele și seminarele pe teme europene, precum și cu datele de contact ale organizațiilor relevante în acest sens;

| 10. | în opinia sa, sensibilizarea în rândul cetățenilor ar trebui să vizeze, în primul rând, tinerii. Aceștia au fost, până în prezent, cei mai afectați de criza economică și trebuie să se acorde o atenție deosebită faptului că ei își pierd încrederea într-un proces de integrare și într-un statut al cetățenilor care nu le garantează o dezvoltare personală și profesională deplină. Măsurile care urmează să fie adoptate, în care joacă un rol esențial autoritățile locale și regionale, trebuie să includă nu numai crearea Corpului european de solidaritate, ci și măsuri de toate tipurile (accesul la piața muncii, mobilitatea, educația, dezvoltarea competențelor etc.), precum solicita Consiliul European în luna decembrie a anului trecut; |
| --- | --- |

10.

în opinia sa, sensibilizarea în rândul cetățenilor ar trebui să vizeze, în primul rând, tinerii. Aceștia au fost, până în prezent, cei mai afectați de criza economică și trebuie să se acorde o atenție deosebită faptului că ei își pierd încrederea într-un proces de integrare și într-un statut al cetățenilor care nu le garantează o dezvoltare personală și profesională deplină. Măsurile care urmează să fie adoptate, în care joacă un rol esențial autoritățile locale și regionale, trebuie să includă nu numai crearea Corpului european de solidaritate, ci și măsuri de toate tipurile (accesul la piața muncii, mobilitatea, educația, dezvoltarea competențelor etc.), precum solicita Consiliul European în luna decembrie a anului trecut;

| 11. | consideră că, în ce privește consolidarea principiului democratic, contribuția autorităților locale este esențială, ca domeniu primar și imediat de exprimare a democrației reprezentative pentru cetățenii europeni; Pe de altă parte, implicarea autorităților locale și regionale în dialogurile cu cetățenii și în dezbaterile publice contribuie la promovarea democrației participative, drept care aceasta ar trebui să fie încurajată pe viitor; |
| --- | --- |

11.

consideră că, în ce privește consolidarea principiului democratic, contribuția autorităților locale este esențială, ca domeniu primar și imediat de exprimare a democrației reprezentative pentru cetățenii europeni; Pe de altă parte, implicarea autorităților locale și regionale în dialogurile cu cetățenii și în dezbaterile publice contribuie la promovarea democrației participative, drept care aceasta ar trebui să fie încurajată pe viitor;

| 12. | crede că autoritățile locale și regionale trebuie, de asemenea, să aibă un rol important în garantarea dreptului cetățenilor UE de a locui în alt stat membru, atunci când sunt responsabile de acordarea ajutoarelor sau prestațiilor sociale. În orice caz, intervențiile lor în domeniul „cetățeniei sociale” trebuie să se bazeze pe criteriile prevăzute în legislația europeană – și precizate de jurisprudență – a căror cunoaștere și diseminare sunt deosebit de necesare; |
| --- | --- |

12.

crede că autoritățile locale și regionale trebuie, de asemenea, să aibă un rol important în garantarea dreptului cetățenilor UE de a locui în alt stat membru, atunci când sunt responsabile de acordarea ajutoarelor sau prestațiilor sociale. În orice caz, intervențiile lor în domeniul „cetățeniei sociale” trebuie să se bazeze pe criteriile prevăzute în legislația europeană – și precizate de jurisprudență – a căror cunoaștere și diseminare sunt deosebit de necesare;

| 13. | recunoaște că punerea în aplicare a libertății de circulație a persoanelor prin intermediul schimburilor turistice, culturale, educative și economice a contribuit la crearea unei conștiințe a cetățeniei europene și la promovarea înțelegerii reciproce; recomandă dezvoltarea solidarității între cetățenii europeni prin intensificarea acestor contacte. La aceasta poate contribui îndeosebi valorificarea diversității noastre culturale și a patrimoniului, fapt recunoscut de instituțiile europene, care au desemnat anul 2018 drept An European al Patrimoniului Cultural; în acest sens, autoritățile locale și regionale sunt esențiale, fiind actori strategici în acțiunile și inițiativele care vor fi promovate în cadrul Anului European al Patrimoniului Cultural; |
| --- | --- |

13.

recunoaște că punerea în aplicare a libertății de circulație a persoanelor prin intermediul schimburilor turistice, culturale, educative și economice a contribuit la crearea unei conștiințe a cetățeniei europene și la promovarea înțelegerii reciproce; recomandă dezvoltarea solidarității între cetățenii europeni prin intensificarea acestor contacte. La aceasta poate contribui îndeosebi valorificarea diversității noastre culturale și a patrimoniului, fapt recunoscut de instituțiile europene, care au desemnat anul 2018 drept An European al Patrimoniului Cultural; în acest sens, autoritățile locale și regionale sunt esențiale, fiind actori strategici în acțiunile și inițiativele care vor fi promovate în cadrul Anului European al Patrimoniului Cultural;

Promovarea și sporirea participării cetățenilor la viața democratică a UE

| 14. | este de acord că una dintre dimensiunile principale ale cetățeniei – și cea mai imediată – se referă la participarea cetățenilor la procesele electorale locale și regionale; subliniază, în plus, că participarea la alegerile pentru Parlamentul European în țara de reședință reprezintă, de asemenea, o expresie importantă a drepturilor cetățenilor europeni, atrăgând însă atenția că reglementarea acestor alegeri în mod diferit de la un stat membru la altul contravine unei abordări paneuropene în ce privește participarea; propune, prin urmare, să fie adoptate propunerile Parlamentului European în favoarea europenizării campaniilor electorale și a unor liste transnaționale pentru alegerea deputaților în Parlamentul European; |
| --- | --- |

14.

este de acord că una dintre dimensiunile principale ale cetățeniei – și cea mai imediată – se referă la participarea cetățenilor la procesele electorale locale și regionale; subliniază, în plus, că participarea la alegerile pentru Parlamentul European în țara de reședință reprezintă, de asemenea, o expresie importantă a drepturilor cetățenilor europeni, atrăgând însă atenția că reglementarea acestor alegeri în mod diferit de la un stat membru la altul contravine unei abordări paneuropene în ce privește participarea; propune, prin urmare, să fie adoptate propunerile Parlamentului European în favoarea europenizării campaniilor electorale și a unor liste transnaționale pentru alegerea deputaților în Parlamentul European;

| 15. | avertizează, cu toate acestea, că aceasta nu se numără printre drepturile cetățenilor UE. Este vorba despre o chestiune care ar necesita o procedură legislativă specială, care face obiectul votului în unanimitate (articolul 25 al doilea paragraf din TFUE) și, prin urmare, merită o analiză aprofundată. Între timp, ar putea fi invitate statele membre să găsească formule pentru participarea deschisă a cetățenilor UE; |
| --- | --- |

15.

avertizează, cu toate acestea, că aceasta nu se numără printre drepturile cetățenilor UE. Este vorba despre o chestiune care ar necesita o procedură legislativă specială, care face obiectul votului în unanimitate (articolul 25 al doilea paragraf din TFUE) și, prin urmare, merită o analiză aprofundată. Între timp, ar putea fi invitate statele membre să găsească formule pentru participarea deschisă a cetățenilor UE;

| 16. | în opinia sa, pentru consolidarea participării cetățenilor europeni la alegerile locale va fi indispensabilă adoptarea – în strânsă cooperare cu autoritățile locale – a unor diverse măsuri (difuzarea de informații, campanii de sensibilizare, simplificarea formalităților legate de registrul electoral etc.). În același timp, odată cu sporirea participării cetățenilor europeni la alegerile locale, drepturile la participare politică deplină ale persoanelor cu dizabilități ar trebui abordate fără întârziere și, în statele membre care restricționează această participare, ar trebui îndepărtate complet barierele respective. Această chestiune – care depășește domeniul de competență al autorităților locale și regionale – ar trebui luată în considerare de Comisie în cadrul propunerilor sale; |
| --- | --- |

16.

în opinia sa, pentru consolidarea participării cetățenilor europeni la alegerile locale va fi indispensabilă adoptarea – în strânsă cooperare cu autoritățile locale – a unor diverse măsuri (difuzarea de informații, campanii de sensibilizare, simplificarea formalităților legate de registrul electoral etc.). În același timp, odată cu sporirea participării cetățenilor europeni la alegerile locale, drepturile la participare politică deplină ale persoanelor cu dizabilități ar trebui abordate fără întârziere și, în statele membre care restricționează această participare, ar trebui îndepărtate complet barierele respective. Această chestiune – care depășește domeniul de competență al autorităților locale și regionale – ar trebui luată în considerare de Comisie în cadrul propunerilor sale;

| 17. | subliniază faptul că resortisanții țărilor terțe care au reședința legală în UE ar trebui, de asemenea, să aibă posibilitatea de a participa la viața politică la nivel local și regional, în conformitate cu legislația statului-gazdă; |
| --- | --- |

17.

subliniază faptul că resortisanții țărilor terțe care au reședința legală în UE ar trebui, de asemenea, să aibă posibilitatea de a participa la viața politică la nivel local și regional, în conformitate cu legislația statului-gazdă;

| 18. | reamintește că, odată cu Tratatul de la Lisabona, participarea cetățenilor europeni nu se limitează la exercitarea dreptului de vot, ci presupune implicarea acestora în procesul democratic prin diferite forme de democrație participativă. În acest sens, autoritățile locale și regionale trebuie să contribuie la difuzarea și cunoașterea acestor noi modalități de participare în rândul cetățenilor europeni, integrându-le în propria funcționare; |
| --- | --- |

18.

reamintește că, odată cu Tratatul de la Lisabona, participarea cetățenilor europeni nu se limitează la exercitarea dreptului de vot, ci presupune implicarea acestora în procesul democratic prin diferite forme de democrație participativă. În acest sens, autoritățile locale și regionale trebuie să contribuie la difuzarea și cunoașterea acestor noi modalități de participare în rândul cetățenilor europeni, integrându-le în propria funcționare;

| 19. | subliniază faptul că, printre aceste instrumente, se numără și Inițiativa cetățenească europeană (ICE), care – până în prezent – ilustrează latura cea mai vizibilă a democrației participative în cadrul UE și care are potențialul de a consolida relația strânsă dintre cetățeni și autorități, printre care se numără și autoritățile locale și regionale. În raportul său, Comisia realizează o descriere pozitivă a celor cinci ani de punere în aplicare a ICE, dar este clar că există necesitatea de a dezvolta în continuare acest instrument și de a-l face mai ușor de utilizat, pentru a-i exploata pe deplin potențialul democratic. CoR va continua să urmărească cu atenție evoluția ICE și, în prezent, lucrează la elaborarea recomandărilor pentru propunerea de revizuire a Regulamentului (UE) nr. 211/2011; |
| --- | --- |

19.

subliniază faptul că, printre aceste instrumente, se numără și Inițiativa cetățenească europeană (ICE), care – până în prezent – ilustrează latura cea mai vizibilă a democrației participative în cadrul UE și care are potențialul de a consolida relația strânsă dintre cetățeni și autorități, printre care se numără și autoritățile locale și regionale. În raportul său, Comisia realizează o descriere pozitivă a celor cinci ani de punere în aplicare a ICE, dar este clar că există necesitatea de a dezvolta în continuare acest instrument și de a-l face mai ușor de utilizat, pentru a-i exploata pe deplin potențialul democratic. CoR va continua să urmărească cu atenție evoluția ICE și, în prezent, lucrează la elaborarea recomandărilor pentru propunerea de revizuire a Regulamentului (UE) nr. 211/2011;

| 20. | salută jurisprudența recentă a Tribunalului Uniunii Europene cu privire la ICE, menită să restrângă puterea discreționară a Comisiei și să sporească capacitatea inițiativei de a influența toate tipurile de proceduri (3); invită, prin urmare, la reformarea mecanismului în vederea asigurării unei reale capacitări a cetățenilor în ce privește procedurile juridice și politice ale UE; |
| --- | --- |

20.

salută jurisprudența recentă a Tribunalului Uniunii Europene cu privire la ICE, menită să restrângă puterea discreționară a Comisiei și să sporească capacitatea inițiativei de a influența toate tipurile de proceduri (3); invită, prin urmare, la reformarea mecanismului în vederea asigurării unei reale capacitări a cetățenilor în ce privește procedurile juridice și politice ale UE;

Simplificarea vieții de zi cu zi a cetățenilor Uniunii

| 21. | atrage atenția asupra faptului că administrațiile locale și regionale sunt obligate să realizeze zilnic multe dintre procedurile solicitate de către cetățeni. Ele sunt, în general, prima administrație contactată; |
| --- | --- |

21.

atrage atenția asupra faptului că administrațiile locale și regionale sunt obligate să realizeze zilnic multe dintre procedurile solicitate de către cetățeni. Ele sunt, în general, prima administrație contactată;

| 22. | observă că cetățenii europeni se plâng totuși de lipsa de informații, de durata și complexitatea majorității procedurilor administrative pe care trebuie să le realizeze în vederea exercitării dreptului lor de liberă circulație și de ședere în alte state membre. Criticile pot fi provocate de neglijarea de către autoritățile publice, inclusiv autoritățile regionale și locale, a sugestiilor, așteptărilor și nevoilor cetățenilor în contactele lor cu administrația. Subliniază importanța unor norme simple și transparente pentru a le permite cetățenilor UE să locuiască în alte state membre ale UE și să participe pe deplin la viața socială a țării. Recunoaște necesitatea unei abordări privind guvernanța pe mai multe niveluri, în care toate nivelurile de guvernare să colaboreze pentru a facilita acest proces; |
| --- | --- |

22.

observă că cetățenii europeni se plâng totuși de lipsa de informații, de durata și complexitatea majorității procedurilor administrative pe care trebuie să le realizeze în vederea exercitării dreptului lor de liberă circulație și de ședere în alte state membre. Criticile pot fi provocate de neglijarea de către autoritățile publice, inclusiv autoritățile regionale și locale, a sugestiilor, așteptărilor și nevoilor cetățenilor în contactele lor cu administrația. Subliniază importanța unor norme simple și transparente pentru a le permite cetățenilor UE să locuiască în alte state membre ale UE și să participe pe deplin la viața socială a țării. Recunoaște necesitatea unei abordări privind guvernanța pe mai multe niveluri, în care toate nivelurile de guvernare să colaboreze pentru a facilita acest proces;

| 23. | consideră că măsurile prevăzute de Comisie în ce privește crearea unui „portal digital unic” ar trebui să includă nu numai administrațiile naționale, ci și autoritățile regionale și locale, abordând dintr-o perspectivă globală acest prim pas în direcția unui proces necesar de simplificare și de dinamizare administrativă în acest sens. Prin urmare, consideră că, dat fiind că procesul de consolidare a cetățeniei europene, întemeiată pe valorile democratice consacrate la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, este direct legat de garantarea respectării principiului transparenței de către diversele administrații și instituții publice, ar fi deosebit de util ca instituțiile Uniunii Europene să coopereze cu acestea și să le pună la dispoziție instrumentele tehnice și resursele financiare adecvate pentru a garanta aplicarea efectivă a principiilor transparenței și bunei guvernanțe la diferitele niveluri de administrație publică europeană, precum și spații de schimburi și evaluări de experiențe; |
| --- | --- |

23.

consideră că măsurile prevăzute de Comisie în ce privește crearea unui „portal digital unic” ar trebui să includă nu numai administrațiile naționale, ci și autoritățile regionale și locale, abordând dintr-o perspectivă globală acest prim pas în direcția unui proces necesar de simplificare și de dinamizare administrativă în acest sens. Prin urmare, consideră că, dat fiind că procesul de consolidare a cetățeniei europene, întemeiată pe valorile democratice consacrate la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, este direct legat de garantarea respectării principiului transparenței de către diversele administrații și instituții publice, ar fi deosebit de util ca instituțiile Uniunii Europene să coopereze cu acestea și să le pună la dispoziție instrumentele tehnice și resursele financiare adecvate pentru a garanta aplicarea efectivă a principiilor transparenței și bunei guvernanțe la diferitele niveluri de administrație publică europeană, precum și spații de schimburi și evaluări de experiențe;

| 24. | consideră că mai ales locuitorii din regiunile de frontieră se confruntă zilnic, din cauza apropierii de graniță, cu obstacole în exercitarea dreptului lor la liberă circulație. În special lucrătorii transfrontalieri întâmpină numeroase piedici în calea mobilității, care trebuie puse pe seama lipsei de coordonare a legislațiilor din statele membre respective, atât în domeniul securității sociale, al fiscalității directe și al avantajelor fiscale, cât și al dreptului muncii, piedici care le împiedică să își exercite dreptul la egalitatea de șanse în ceea ce privește accesul la piața muncii. Chestiunea semnificației pe care o are sau o poate avea pentru ei cetățenia UE ar trebui să fie relevantă și pentru Uniunea Europeană, pentru că tocmai în aceste regiuni de graniță ideea europeană și valorile europene au dobândit deja vizibilitate. Comisia Europeană ar trebui să faciliteze în regiunile de frontieră și în cadrul parteneriatelor transnaționale dialogul, procesele și participarea definite în context transfrontalier; în plus, Comisia Europeană ar trebui să încurajeze statele membre să îmbunătățească coordonarea legislațiilor lor pentru a proteja drepturile locuitorilor din regiunile de frontieră; |
| --- | --- |

24.

consideră că mai ales locuitorii din regiunile de frontieră se confruntă zilnic, din cauza apropierii de graniță, cu obstacole în exercitarea dreptului lor la liberă circulație. În special lucrătorii transfrontalieri întâmpină numeroase piedici în calea mobilității, care trebuie puse pe seama lipsei de coordonare a legislațiilor din statele membre respective, atât în domeniul securității sociale, al fiscalității directe și al avantajelor fiscale, cât și al dreptului muncii, piedici care le împiedică să își exercite dreptul la egalitatea de șanse în ceea ce privește accesul la piața muncii. Chestiunea semnificației pe care o are sau o poate avea pentru ei cetățenia UE ar trebui să fie relevantă și pentru Uniunea Europeană, pentru că tocmai în aceste regiuni de graniță ideea europeană și valorile europene au dobândit deja vizibilitate. Comisia Europeană ar trebui să faciliteze în regiunile de frontieră și în cadrul parteneriatelor transnaționale dialogul, procesele și participarea definite în context transfrontalier; în plus, Comisia Europeană ar trebui să încurajeze statele membre să îmbunătățească coordonarea legislațiilor lor pentru a proteja drepturile locuitorilor din regiunile de frontieră;

| 25. | consideră că s-ar putea dovedi oportun să se țină seama de bunele practici care decurg din participarea actorilor locali la programul „Orașe inteligente”, ele putând fi luate în considerare pentru a contribui la îmbunătățirea noilor instrumente prevăzute de Comisie; |
| --- | --- |

25.

consideră că s-ar putea dovedi oportun să se țină seama de bunele practici care decurg din participarea actorilor locali la programul „Orașe inteligente”, ele putând fi luate în considerare pentru a contribui la îmbunătățirea noilor instrumente prevăzute de Comisie;

Consolidarea securității și promovarea egalității

| 26. | subliniază că măsurile luate de autoritățile locale și regionale sunt deosebit de relevante în ceea ce privește promovarea egalității de șanse; în acest sens, întrucât incluziunea financiară este o componentă indispensabilă a cetățeniei UE, dat fiind că joacă un rol important în reducerea sărăciei, în atenuarea inegalităților în materie de venituri și în intensificarea creșterii economice, autoritățile locale și regionale ar trebui să dezvolte parteneriate care să instituie măsuri de prevenire și de combatere a excluziunii financiare și a îndatorării excesive, acordând o atenție deosebită celor mai vulnerabili dintre cetățeni; |
| --- | --- |

26.

subliniază că măsurile luate de autoritățile locale și regionale sunt deosebit de relevante în ceea ce privește promovarea egalității de șanse; în acest sens, întrucât incluziunea financiară este o componentă indispensabilă a cetățeniei UE, dat fiind că joacă un rol important în reducerea sărăciei, în atenuarea inegalităților în materie de venituri și în intensificarea creșterii economice, autoritățile locale și regionale ar trebui să dezvolte parteneriate care să instituie măsuri de prevenire și de combatere a excluziunii financiare și a îndatorării excesive, acordând o atenție deosebită celor mai vulnerabili dintre cetățeni;

| 27. | consideră că, în cazul măsurilor propuse pentru combaterea violenței de gen, sunt esențiale promovarea transpunerii de către statele membre a Directivei 2011/99/UE, încurajarea participării lor la Convenția de la Istanbul, precum și luarea în considerare a rolului autorităților locale și regionale, având în vedere existența programelor la nivel regional sau local, în funcție de temă (orientări, întreținerea unor centre de primire a victimelor, pensiile sau ajutoarele financiare etc.), precum și proximitatea naturală față de victime; |
| --- | --- |

27.

consideră că, în cazul măsurilor propuse pentru combaterea violenței de gen, sunt esențiale promovarea transpunerii de către statele membre a Directivei 2011/99/UE, încurajarea participării lor la Convenția de la Istanbul, precum și luarea în considerare a rolului autorităților locale și regionale, având în vedere existența programelor la nivel regional sau local, în funcție de temă (orientări, întreținerea unor centre de primire a victimelor, pensiile sau ajutoarele financiare etc.), precum și proximitatea naturală față de victime;

| 28. | subliniază că, în ceea ce privește acțiunile care vizează concilierea vieții de familie cu cea profesională, rolul jucat de aceste administrații este, de asemenea, fundamental, prin măsurile de sprijin, orarele școlare etc. În această ordine de idei, ia act cu satisfacție de propunerile din inițiativa legislativă pe această temă prezentată de Comisie. Cât privește îmbunătățirea echilibrului dintre viața profesională și cea privată, subliniază, de asemenea, oportunitatea promovării la nivel european a bunelor practici și politici puse la punct de diferite autorități locale și regionale, în contextul sprijinului acordat familiilor aflate în dificultate, în special celor mai numeroase; |
| --- | --- |

28.

subliniază că, în ceea ce privește acțiunile care vizează concilierea vieții de familie cu cea profesională, rolul jucat de aceste administrații este, de asemenea, fundamental, prin măsurile de sprijin, orarele școlare etc. În această ordine de idei, ia act cu satisfacție de propunerile din inițiativa legislativă pe această temă prezentată de Comisie. Cât privește îmbunătățirea echilibrului dintre viața profesională și cea privată, subliniază, de asemenea, oportunitatea promovării la nivel european a bunelor practici și politici puse la punct de diferite autorități locale și regionale, în contextul sprijinului acordat familiilor aflate în dificultate, în special celor mai numeroase;

| 29. | subliniază că, în ceea ce privește promovarea egalității, o importanță deosebită capătă și inițiativele lansate la nivel local și regional, pentru a lupta împotriva discriminării și a aborda lipsa acceptării sociale care afectează persoanele LGBTI; |
| --- | --- |

29.

subliniază că, în ceea ce privește promovarea egalității, o importanță deosebită capătă și inițiativele lansate la nivel local și regional, pentru a lupta împotriva discriminării și a aborda lipsa acceptării sociale care afectează persoanele LGBTI;

| 30. | reamintește rolul important pe care îl joacă autoritățile locale și regionale în promovarea măsurilor de integrare și participare în condiții de egalitate a persoanelor cu dizabilități. În acest sens, susține proiectul privind cardul european pentru dizabilitate, un instrument care le permite persoanelor cu dizabilități să se bucure de unele avantaje specifice (în special în materie de cultură, transporturi, petrecere a timpului liber și sport), în fiecare dintre țările participante; |
| --- | --- |

30.

reamintește rolul important pe care îl joacă autoritățile locale și regionale în promovarea măsurilor de integrare și participare în condiții de egalitate a persoanelor cu dizabilități. În acest sens, susține proiectul privind cardul european pentru dizabilitate, un instrument care le permite persoanelor cu dizabilități să se bucure de unele avantaje specifice (în special în materie de cultură, transporturi, petrecere a timpului liber și sport), în fiecare dintre țările participante;

| 31. | subliniază că, în contextul măsurilor ce privesc minoritatea sinti/romă și alte minorități, rolul autorităților locale și regionale este esențial în chestiuni cum ar fi ajutoarele sociale, școlarizarea sau locuințele; |
| --- | --- |

31.

subliniază că, în contextul măsurilor ce privesc minoritatea sinti/romă și alte minorități, rolul autorităților locale și regionale este esențial în chestiuni cum ar fi ajutoarele sociale, școlarizarea sau locuințele;

| 32. | observă că acțiunile propuse în favoarea egalității nu iau în considerare nevoile speciale ale tinerilor. Dificultățile în ceea ce privește accesul la un loc de muncă sau precaritatea acestora sunt elemente care împiedică exercitarea în condiții egale a drepturilor lor fundamentale și cetățenești, conferite de tratatele fondatoare și de Carta drepturilor fundamentale. În acest context, nemulțumirea tineretului poate duce la o ostilitate fățișă față de proiectul european – întețită de mișcările populiste și xenofobe – sau la radicalizare; |
| --- | --- |

32.

observă că acțiunile propuse în favoarea egalității nu iau în considerare nevoile speciale ale tinerilor. Dificultățile în ceea ce privește accesul la un loc de muncă sau precaritatea acestora sunt elemente care împiedică exercitarea în condiții egale a drepturilor lor fundamentale și cetățenești, conferite de tratatele fondatoare și de Carta drepturilor fundamentale. În acest context, nemulțumirea tineretului poate duce la o ostilitate fățișă față de proiectul european – întețită de mișcările populiste și xenofobe – sau la radicalizare;

| 33. | consideră că îmbunătățirea evidentă a pregătirii tineretului european prin extinderea accesului la programele europene destinate educației, formării, tineretului și sportului – unificate în prezent în cadrul programului „Erasmus+” – face să fie și mai necesară adoptarea unor măsuri de înlesnire a trecerii tinerilor de pe băncile școlii la locul de muncă, oferindu-le posibilitatea să dobândească competențe noi și să-și sporească capacitatea de inserție profesională, atât pe baza inițiativelor deja lansate de autoritățile locale în acest domeniu (de exemplu, prin FSE), cât și prin intermediul unei cooperări mai strânse a sectoarelor interesate, în ciuda paradoxului care face ca generația europeană care este cel mai bine educată să fie și cea care întâmpină cele mai multe dificultăți în a obține un loc de muncă de calitate. În fine, subliniază că, din punctul de vedere al apropierii tinerilor de Uniunea Europeană și de valorile sale, promovarea capacității lor de inserție profesională este esențială. |
| --- | --- |

33.

consideră că îmbunătățirea evidentă a pregătirii tineretului european prin extinderea accesului la programele europene destinate educației, formării, tineretului și sportului – unificate în prezent în cadrul programului „Erasmus+” – face să fie și mai necesară adoptarea unor măsuri de înlesnire a trecerii tinerilor de pe băncile școlii la locul de muncă, oferindu-le posibilitatea să dobândească competențe noi și să-și sporească capacitatea de inserție profesională, atât pe baza inițiativelor deja lansate de autoritățile locale în acest domeniu (de exemplu, prin FSE), cât și prin intermediul unei cooperări mai strânse a sectoarelor interesate, în ciuda paradoxului care face ca generația europeană care este cel mai bine educată să fie și cea care întâmpină cele mai multe dificultăți în a obține un loc de muncă de calitate. În fine, subliniază că, din punctul de vedere al apropierii tinerilor de Uniunea Europeană și de valorile sale, promovarea capacității lor de inserție profesională este esențială.

Bruxelles, 30 noiembrie 2017.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Comitetul Regiunilor, RESOL-VI/020, „Statul de drept în UE dintr-o perspectivă locală și regională”, a 122-a sesiune plenară, 22 și 23 martie 2017.

1

(2)  Comisia Europeană, „Propunere de proclamație interinstituțională privind pilonul european al drepturilor sociale”, Bruxelles, 26.4.2017, COM(2017) 251 final. De asemenea https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights_ro (consultat la 15.5.2017).

2

(3)  Hotărârea Tribunalului din 3 februarie 2017, Bürgerausschuss für die Bürgerinitiative Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe/Comisia Europeană, T-646/13, ECLI:EU:T:2017:59; Hotărârea Tribunalului din 10 mai 2017, Michael Efler și alții/Comisia Europeană, T754/14.

3

---

| 8.5.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 164/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 164/24

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Modernizarea învățământului preuniversitar și a învățământului superior

(2018/C 164/05)

| Raportor: | Csaba BORBOLY (RO-PPE), președintele Consiliului județean Harghita |
| --- | --- |
| Documente de referință: | Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind o nouă agendă a UE pentru învățământul superior
  COM(2017) 247 final
  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Dezvoltarea școlilor și calitatea excelentă a predării pentru un început bun în viață
  COM(2017) 248 final
  Propunere de recomandare a Consiliului privind monitorizarea parcursului profesional al absolvenților
  COM(2017) 249 final |

Raportor:

Csaba BORBOLY (RO-PPE), președintele Consiliului județean Harghita

Documente de referință:

Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind o nouă agendă a UE pentru învățământul superior

COM(2017) 247 final

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Dezvoltarea școlilor și calitatea excelentă a predării pentru un început bun în viață

COM(2017) 248 final

Propunere de recomandare a Consiliului privind monitorizarea parcursului profesional al absolvenților

COM(2017) 249 final

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Propunere de recomandare a Consiliului privind monitorizarea parcursului profesional al absolvenților

Considerentul 1

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Capacitatea de inserție profesională a absolvenților care și-au încheiat educația și formarea profesională reprezintă un motiv de preocupare în multe state membre, în special deoarece rata de ocupare a absolvenților recenți de învățământ superior din Uniune nu s-a redresat complet după criza financiară din 2008, iar situația ocupării forței de muncă în ceea ce-i privește pe absolvenții de programe VET variază de la un stat membru la altul. | Capacitatea de inserție profesională a absolvenților care și-au încheiat educația și formarea profesională reprezintă un motiv de preocupare în multe state membre, în special deoarece rata de ocupare a absolvenților recenți de învățământ superior din Uniune nu s-a redresat complet după criza financiară din 2008, iar situația ocupării forței de muncă în ceea ce îi privește pe absolvenții de programe VET variază de la un stat membru la altul
  și de la o regiune la alta și, de multe ori, în funcție de situarea geografică
  .
  Ar trebui să se ia în considerare și contextul specific al regiunilor ultraperiferice, având în vedere faptul că ratele șomajului înregistrate în aceste regiuni sunt printre cele mai ridicate din Europa. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Capacitatea de inserție profesională a absolvenților care și-au încheiat educația și formarea profesională reprezintă un motiv de preocupare în multe state membre, în special deoarece rata de ocupare a absolvenților recenți de învățământ superior din Uniune nu s-a redresat complet după criza financiară din 2008, iar situația ocupării forței de muncă în ceea ce-i privește pe absolvenții de programe VET variază de la un stat membru la altul.

Capacitatea de inserție profesională a absolvenților care și-au încheiat educația și formarea profesională reprezintă un motiv de preocupare în multe state membre, în special deoarece rata de ocupare a absolvenților recenți de învățământ superior din Uniune nu s-a redresat complet după criza financiară din 2008, iar situația ocupării forței de muncă în ceea ce îi privește pe absolvenții de programe VET variază de la un stat membru la altul
  și de la o regiune la alta și, de multe ori, în funcție de situarea geografică
  .
  Ar trebui să se ia în considerare și contextul specific al regiunilor ultraperiferice, având în vedere faptul că ratele șomajului înregistrate în aceste regiuni sunt printre cele mai ridicate din Europa.

Expunere de motive

Pe lângă discrepanțele observate între statele membre, trebuie luate în considerare și disparitățile regionale.

Amendamentul 2

Propunere de recomandare a Consiliului privind monitorizarea parcursului profesional al absolvenților

Considerentul 6

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Deși multe state membre dezvoltă în acest moment sisteme de monitorizare, schimbul de cunoștințe și de bune practici, precum și învățarea reciprocă sunt limitate. | Deși multe state membre
  și autorități locale și regionale
  dezvoltă în acest moment sisteme de monitorizare, schimbul de cunoștințe și de bune practici, precum și învățarea reciprocă sunt limitate. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Deși multe state membre dezvoltă în acest moment sisteme de monitorizare, schimbul de cunoștințe și de bune practici, precum și învățarea reciprocă sunt limitate.

Deși multe state membre
  și autorități locale și regionale
  dezvoltă în acest moment sisteme de monitorizare, schimbul de cunoștințe și de bune practici, precum și învățarea reciprocă sunt limitate.

Expunere de motive

Nu numai statele membre dezvoltă în acest moment sisteme de monitorizare, aceasta fiind și o activitate desfășurată de unele autoritățile locale și regionale în vederea ocupării forței de muncă din anumite zone și/sau regiuni.

Amendamentul 3

Propunere de recomandare a Consiliului privind monitorizarea parcursului profesional al absolvenților

Considerentul 9

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre au solicitat măsuri la nivelul Uniunii, destinate îmbunătățirii fluxului de informații cu privire la capacitatea de inserție profesională, la necorelările de competențe și la nevoile pieței forței de muncă. În special Raportul comun pentru 2015 al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a Cadrului strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (ET 2020) propune promovarea relevanței învățământului superior pentru piața forței de muncă și pentru societate, inclusiv prin intermediul unor informații mai bune și al unei mai bune anticipări a nevoilor și rezultatelor pieței forței de muncă, de exemplu monitorizarea carierei absolvenților. | Statele membre au solicitat măsuri la nivelul Uniunii, destinate îmbunătățirii fluxului de informații cu privire la capacitatea de inserție profesională, la necorelările de competențe și la nevoile pieței forței de muncă
  , la nivelul maxim de dezagregare posibil
  . În special Raportul comun pentru 2015 al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a Cadrului strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (ET 2020) propune promovarea relevanței învățământului superior pentru piața forței de muncă și pentru societate, inclusiv prin intermediul unor informații mai bune și al unei mai bune anticipări a nevoilor și rezultatelor pieței forței de muncă, de exemplu monitorizarea carierei absolvenților. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre au solicitat măsuri la nivelul Uniunii, destinate îmbunătățirii fluxului de informații cu privire la capacitatea de inserție profesională, la necorelările de competențe și la nevoile pieței forței de muncă. În special Raportul comun pentru 2015 al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a Cadrului strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (ET 2020) propune promovarea relevanței învățământului superior pentru piața forței de muncă și pentru societate, inclusiv prin intermediul unor informații mai bune și al unei mai bune anticipări a nevoilor și rezultatelor pieței forței de muncă, de exemplu monitorizarea carierei absolvenților.

Statele membre au solicitat măsuri la nivelul Uniunii, destinate îmbunătățirii fluxului de informații cu privire la capacitatea de inserție profesională, la necorelările de competențe și la nevoile pieței forței de muncă
  , la nivelul maxim de dezagregare posibil
  . În special Raportul comun pentru 2015 al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a Cadrului strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (ET 2020) propune promovarea relevanței învățământului superior pentru piața forței de muncă și pentru societate, inclusiv prin intermediul unor informații mai bune și al unei mai bune anticipări a nevoilor și rezultatelor pieței forței de muncă, de exemplu monitorizarea carierei absolvenților.

Expunere de motive

Nivelul maxim de dezagregare posibil va permite aplicarea unor politici mai precise și care răspund mai bine nevoilor identificate.

Amendamentul 4

Propunere de recomandare a Consiliului privind monitorizarea parcursului profesional al absolvenților

Considerentul 10

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| De asemenea, statele membre s-au angajat să asigure informații și reacții integrate constante, angajament asumat în cadrul concluziilor de la Riga din 2015 privind un nou set de obiective pe termen mediu în domeniul VET pentru perioada 2015-2020, prin acțiuni precum utilizarea datelor cu privire la capacitatea de inserție profesională a absolvenților VET și a unei combinații de date privind învățarea, intrarea pe piața forței de muncă și cariera, dezvoltarea capacităților actorilor de la nivel național de a utiliza datele referitoare la absolvenți în vederea adaptării programelor de cursuri, a profilurilor profesionale și a conținutului calificărilor din învățământul profesional și tehnic la noile cerințe economice și tehnice. | De asemenea, statele membre s-au angajat să asigure informații și reacții integrate constante, angajament asumat în cadrul concluziilor de la Riga din 2015 privind un nou set de obiective pe termen mediu în domeniul VET pentru perioada 2015-2020, prin acțiuni precum utilizarea datelor cu privire la capacitatea de inserție profesională a absolvenților VET și a unei combinații de date privind învățarea, intrarea pe piața forței de muncă și cariera, dezvoltarea capacităților actorilor de la nivel național
  , regional și local
  de a utiliza datele referitoare la absolvenți în vederea adaptării programelor de cursuri, a profilurilor profesionale și a conținutului calificărilor din învățământul profesional și tehnic la noile cerințe economice și tehnice. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

De asemenea, statele membre s-au angajat să asigure informații și reacții integrate constante, angajament asumat în cadrul concluziilor de la Riga din 2015 privind un nou set de obiective pe termen mediu în domeniul VET pentru perioada 2015-2020, prin acțiuni precum utilizarea datelor cu privire la capacitatea de inserție profesională a absolvenților VET și a unei combinații de date privind învățarea, intrarea pe piața forței de muncă și cariera, dezvoltarea capacităților actorilor de la nivel național de a utiliza datele referitoare la absolvenți în vederea adaptării programelor de cursuri, a profilurilor profesionale și a conținutului calificărilor din învățământul profesional și tehnic la noile cerințe economice și tehnice.

De asemenea, statele membre s-au angajat să asigure informații și reacții integrate constante, angajament asumat în cadrul concluziilor de la Riga din 2015 privind un nou set de obiective pe termen mediu în domeniul VET pentru perioada 2015-2020, prin acțiuni precum utilizarea datelor cu privire la capacitatea de inserție profesională a absolvenților VET și a unei combinații de date privind învățarea, intrarea pe piața forței de muncă și cariera, dezvoltarea capacităților actorilor de la nivel național
  , regional și local
  de a utiliza datele referitoare la absolvenți în vederea adaptării programelor de cursuri, a profilurilor profesionale și a conținutului calificărilor din învățământul profesional și tehnic la noile cerințe economice și tehnice.

Expunere de motive

În domeniul educației, precum și pe piața forței de muncă, actorii locali și regionali joacă, la rândul lor, un rol important în momentul de față.

Amendamentul 5

Propunere de recomandare a Consiliului privind monitorizarea parcursului profesional al absolvenților

Paragraful 1

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (a) | colectarea de date administrative relevante din bazele de date din domeniul educației, din domeniul fiscal și din cel al securității sociale; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(a)

colectarea de date administrative relevante din bazele de date din domeniul educației, din domeniul fiscal și din cel al securității sociale;

| (a) | colectarea de date administrative relevante din bazele de date din domeniul educației, din domeniul fiscal și din cel al securității sociale
  , fără ca aceasta să genereze pentru autoritățile regionale sau locale o sarcină financiară suplimentară; |
| --- | --- |

(a)

colectarea de date administrative relevante din bazele de date din domeniul educației, din domeniul fiscal și din cel al securității sociale
  , fără ca aceasta să genereze pentru autoritățile regionale sau locale o sarcină financiară suplimentară;

Expunere de motive

Noua sarcină administrativă apărută ca urmare a acestei măsuri nu trebuie să genereze necesități bugetare suplimentare, care să depășească ceea ce este necesar pentru a atinge rezultatele dorite.

Amendamentul 6

Propunere de recomandare a Consiliului privind monitorizarea parcursului profesional al absolvenților

Paragraful 1

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (c) | posibilitatea ca autoritățile publice să asocieze, pe o bază anonimizată, date din diferite surse, în vederea creării unei imagini complexe a rezultatelor absolvenților. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(c)

posibilitatea ca autoritățile publice să asocieze, pe o bază anonimizată, date din diferite surse, în vederea creării unei imagini complexe a rezultatelor absolvenților.

| (c) | posibilitatea ca autoritățile publice să asocieze
  , atât la nivel național, cât și internațional
  , pe o bază anonimizată, date din diferite surse, în vederea creării unei imagini complexe a rezultatelor absolvenților. |
| --- | --- |

(c)

posibilitatea ca autoritățile publice să asocieze
  , atât la nivel național, cât și internațional
  , pe o bază anonimizată, date din diferite surse, în vederea creării unei imagini complexe a rezultatelor absolvenților.

Expunere de motive

Având în vedere creșterea mobilității cursanților, construirea unei imagini de ansamblu a rezultatelor absolvenților necesită accesul la date care depășesc cadrul național al unui stat membru.

Amendamentul 7

Propunere de recomandare a Consiliului privind monitorizarea parcursului profesional al absolvenților

Paragraful 2

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Să colecteze date care includ: | Să colecteze,
  la nivelul maxim de dezagregare posibil,
  date care includ: |
| (a) | următoarele date cantitative |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Să colecteze date care includ:

Să colecteze,
  la nivelul maxim de dezagregare posibil,
  date care includ:

(a)

următoarele date cantitative

| (a) | următoarele date cantitative |
| --- | --- |

(a)

următoarele date cantitative

| (i) | informații sociobiografice și socioeconomice; |
| --- | --- |

(i)

informații sociobiografice și socioeconomice;

| (ii) | intensitatea studiilor; |
| --- | --- |

(ii)

intensitatea studiilor;

| (iii) | metoda de studiu; |
| --- | --- |

(iii)

metoda de studiu;

| (iv) | calificarea (calificările); |
| --- | --- |

(iv)

calificarea (calificările);

| (v) | credite primite; |
| --- | --- |

(v)

credite primite;

| (vi) | domeniul de studiu; |
| --- | --- |

(vi)

domeniul de studiu;

| (vii) | tranziția către încadrarea în muncă sau către o educație și o formare suplimentare; |
| --- | --- |

(vii)

tranziția către încadrarea în muncă sau către o educație și o formare suplimentare;

| (viii) | câștigurile; |
| --- | --- |

(viii)

câștigurile;

| (ix) | tipul contractului; |
| --- | --- |

(ix)

tipul contractului;

| (x) | situația în ceea ce privește încadrarea în muncă; |
| --- | --- |

(x)

situația în ceea ce privește încadrarea în muncă;

| (xi) | ocupația, statutul profesional și/sau activitatea; |
| --- | --- |

(xi)

ocupația, statutul profesional și/sau activitatea;

| (xii) | mobilitatea geografică și/sau sectorială; |
| --- | --- |

(xii)

mobilitatea geografică și/sau sectorială;

| (i) | informații sociobiografice și socioeconomice; |
| --- | --- |

(i)

informații sociobiografice și socioeconomice;

| (ii) | intensitatea studiilor; |
| --- | --- |

(ii)

intensitatea studiilor;

| (iii) | metoda de studiu; |
| --- | --- |

(iii)

metoda de studiu;

| (iv) | calificarea (calificările); |
| --- | --- |

(iv)

calificarea (calificările);

| (v) | credite primite; |
| --- | --- |

(v)

credite primite;

| (vi) | domeniul de studiu; |
| --- | --- |

(vi)

domeniul de studiu;

| (vii) | tranziția către încadrarea în muncă sau către o educație și o formare suplimentare; |
| --- | --- |

(vii)

tranziția către încadrarea în muncă sau către o educație și o formare suplimentare;

| (viii) | câștigurile; |
| --- | --- |

(viii)

câștigurile;

| (ix) | tipul contractului; |
| --- | --- |

(ix)

tipul contractului;

| (x) | situația în ceea ce privește încadrarea în muncă; |
| --- | --- |

(x)

situația în ceea ce privește încadrarea în muncă;

| (xi) | ocupația, statutul profesional și/sau activitatea; |
| --- | --- |

(xi)

ocupația, statutul profesional și/sau activitatea;

| (xii) | mobilitatea geografică și/sau sectorială; |
| --- | --- |

(xii)

mobilitatea geografică și/sau sectorială;

| (b) | următoarele date calitative: |
| --- | --- |

(b)

următoarele date calitative:

| (b) | următoarele date calitative: |
| --- | --- |

(b)

următoarele date calitative:

| (i) | relevanța studiului pentru ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

(i)

relevanța studiului pentru ocuparea forței de muncă;

| (ii) | participarea la activități de voluntariat sau de angajament civic; |
| --- | --- |

(ii)

participarea la activități de voluntariat sau de angajament civic;

| (iii) | progresul și satisfacția în carieră; |
| --- | --- |

(iii)

progresul și satisfacția în carieră;

| (iv) | percepții asupra calității și relevanței experienței lor în materie de educație și în materie de formare profesională. |
| --- | --- |

(iv)

percepții asupra calității și relevanței experienței lor în materie de educație și în materie de formare profesională.

| (i) | relevanța studiului pentru ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

(i)

relevanța studiului pentru ocuparea forței de muncă;

| (ii) | participarea la activități de voluntariat sau de angajament civic; |
| --- | --- |

(ii)

participarea la activități de voluntariat sau de angajament civic;

| (iii) | progresul și satisfacția în carieră; |
| --- | --- |

(iii)

progresul și satisfacția în carieră;

| (iv) | percepții asupra calității și relevanței experienței lor în materie de educație și în materie de formare profesională. |
| --- | --- |

(iv)

percepții asupra calității și relevanței experienței lor în materie de educație și în materie de formare profesională.

Expunere de motive

Nivelul maxim de dezagregare posibil va permite o mai bună înțelegere a problemelor care trebuie abordate.

Amendamentul 8

Propunere de recomandare a Consiliului privind monitorizarea parcursului profesional al absolvenților

Paragraful 3

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Anchete longitudinale cu privire la absolvenți







  3. | Să asigure o rată ridicată de răspuns, reprezentativă și constantă, la anchetele longitudinale cu privire la absolvenți, inclusiv monitorizarea parcursului profesional al absolvenților care au migrat fie în scopul educației și al formării, fie după finalizarea educației și a formării lor. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Anchete longitudinale cu privire la absolvenți

3.

Să asigure o rată ridicată de răspuns, reprezentativă și constantă, la anchetele longitudinale cu privire la absolvenți, inclusiv monitorizarea parcursului profesional al absolvenților care au migrat fie în scopul educației și al formării, fie după finalizarea educației și a formării lor.

Anchete longitudinale cu privire la absolvenți

| 3. | Să asigure o rată ridicată de răspuns, reprezentativă și constantă, la anchetele longitudinale cu privire la absolvenți, inclusiv monitorizarea parcursului profesional al absolvenților care au migrat fie în scopul educației și al formării, fie după finalizarea educației și a formării lor
  și al absolvenților care s-au întors după încheierea unui nivel de studii superioare sau de educație și formare profesională într-un alt stat membru sau în oricare altă țară terță, mai ales de la granițele Uniunii
  . |
| --- | --- |

3.

Să asigure o rată ridicată de răspuns, reprezentativă și constantă, la anchetele longitudinale cu privire la absolvenți, inclusiv monitorizarea parcursului profesional al absolvenților care au migrat fie în scopul educației și al formării, fie după finalizarea educației și a formării lor
  și al absolvenților care s-au întors după încheierea unui nivel de studii superioare sau de educație și formare profesională într-un alt stat membru sau în oricare altă țară terță, mai ales de la granițele Uniunii
  .

Expunere de motive

Dat fiind că piața forței de muncă din UE este din ce în ce mai interconectată, și în contextul unei mobilități tot mai mari a cursanților, îmbunătățirea dobândirii de competențe și a capacității de inserție profesională este un obiectiv urmărit de sistemele de învățământ din toate statele membre. În acest sens, monitorizarea absolvenților trebuie să meargă dincolo de frontierele naționale.

Amendamentul 9

Propunere de recomandare a Consiliului privind monitorizarea parcursului profesional al absolvenților

Paragraful 5

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (e) | contribuția la elaborarea de politici atât la nivel național, cât și la nivelul Uniunii. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(e)

contribuția la elaborarea de politici atât la nivel național, cât și la nivelul Uniunii.

| (e) | contribuția la elaborarea de politici atât la nivel național,
  regional și local,
  cât și la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(e)

contribuția la elaborarea de politici atât la nivel național,
  regional și local,
  cât și la nivelul Uniunii.

Expunere de motive

Autoritățile locale și regionale sunt actori importanți în domeniul educației, precum și în cadrul intervențiilor pe piața forței de muncă.

Amendamentul 10

Propunere de recomandare a Consiliului privind monitorizarea parcursului profesional al absolvenților

Paragraful 9

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Să ofere sprijin pentru consolidarea capacităților în cadrul învățământului profesional și tehnic, după necesități, pentru instituirea unor sisteme de monitorizare a parcursului profesional al absolvenților bazate pe bunele practici identificate prin intermediul unei cartografieri cuprinzătoare la nivelul statelor membre și să faciliteze cooperarea între autorități, furnizorii de învățământ profesional și tehnic și serviciile de orientare profesională în ceea ce privește utilizarea datelor provenite din monitorizarea parcursului profesional al absolvenților. | Să ofere sprijin pentru consolidarea capacităților în cadrul învățământului profesional și tehnic, după necesități, pentru instituirea unor sisteme de monitorizare a parcursului profesional al absolvenților bazate pe bunele practici identificate prin intermediul unei cartografieri cuprinzătoare la nivelul statelor membre
  , pe diverse planuri (național, regional și/sau local),
  și să faciliteze cooperarea între
  diferitele
  autorități, furnizorii de învățământ profesional și tehnic și serviciile de orientare profesională în ceea ce privește utilizarea datelor provenite din monitorizarea parcursului profesional al absolvenților. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Să ofere sprijin pentru consolidarea capacităților în cadrul învățământului profesional și tehnic, după necesități, pentru instituirea unor sisteme de monitorizare a parcursului profesional al absolvenților bazate pe bunele practici identificate prin intermediul unei cartografieri cuprinzătoare la nivelul statelor membre și să faciliteze cooperarea între autorități, furnizorii de învățământ profesional și tehnic și serviciile de orientare profesională în ceea ce privește utilizarea datelor provenite din monitorizarea parcursului profesional al absolvenților.

Să ofere sprijin pentru consolidarea capacităților în cadrul învățământului profesional și tehnic, după necesități, pentru instituirea unor sisteme de monitorizare a parcursului profesional al absolvenților bazate pe bunele practici identificate prin intermediul unei cartografieri cuprinzătoare la nivelul statelor membre
  , pe diverse planuri (național, regional și/sau local),
  și să faciliteze cooperarea între
  diferitele
  autorități, furnizorii de învățământ profesional și tehnic și serviciile de orientare profesională în ceea ce privește utilizarea datelor provenite din monitorizarea parcursului profesional al absolvenților.

Expunere de motive

Trebuie recunoscut rolul esențial care revine diferitelor autorități din fiecare stat membru.

Amendamentul 11

Propunere de recomandare a Consiliului privind monitorizarea parcursului profesional al absolvenților

Paragraful 11

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Să se asigure că datele colectate și analizele aferente sunt puse la dispoziție pentru a fi utilizate de statele membre și de părțile interesate, inclusiv prin intermediul instrumentelor online existente ale UE. | să se asigure că datele colectate și analizele aferente sunt puse la dispoziție pentru a fi utilizate de statele membre
  , de autoritățile regionale și locale, precum
  și de părțile interesate
  , atunci când protecția datelor cu caracter personal este garantată și când interesul public sau scopurile de cercetare sau de planificare strategică justifică necesitatea furnizării unui astfel de acces
  , inclusiv prin intermediul instrumentelor online existente ale UE; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Să se asigure că datele colectate și analizele aferente sunt puse la dispoziție pentru a fi utilizate de statele membre și de părțile interesate, inclusiv prin intermediul instrumentelor online existente ale UE.

să se asigure că datele colectate și analizele aferente sunt puse la dispoziție pentru a fi utilizate de statele membre
  , de autoritățile regionale și locale, precum
  și de părțile interesate
  , atunci când protecția datelor cu caracter personal este garantată și când interesul public sau scopurile de cercetare sau de planificare strategică justifică necesitatea furnizării unui astfel de acces
  , inclusiv prin intermediul instrumentelor online existente ale UE;

Expunere de motive

Deși este de la sine înțeles că un astfel de acces trebuie să fie garantat pentru autoritățile regionale și locale, el ar trebui să fie limitat pentru părțile interesate, în funcție de scopul utilizării.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | consideră că propunerea Comisiei de recomandare a Consiliului este un prim pas bine-venit, însă timid, în direcția cooperării europene, ținând seama de faptul că disponibilitatea unor informații comparabile privind ocuparea forței de muncă și/sau șomajul în rândul absolvenților din UE este esențială pentru a putea aborda, printre altele, exodul creierelor, atât în interiorul regiunilor europene, cât și între ele. Disponibilitatea unor astfel de informații ar permite, de asemenea, Comisiei, să își formuleze recomandările politice în mod uniform, ca parte a unei abordări globale; |
| --- | --- |

1.

consideră că propunerea Comisiei de recomandare a Consiliului este un prim pas bine-venit, însă timid, în direcția cooperării europene, ținând seama de faptul că disponibilitatea unor informații comparabile privind ocuparea forței de muncă și/sau șomajul în rândul absolvenților din UE este esențială pentru a putea aborda, printre altele, exodul creierelor, atât în interiorul regiunilor europene, cât și între ele. Disponibilitatea unor astfel de informații ar permite, de asemenea, Comisiei, să își formuleze recomandările politice în mod uniform, ca parte a unei abordări globale;

| 2. | salută faptul că Comisia continuă să acorde o atenție deosebită aspectelor legate de dezvoltare în domeniul educației. Educația constituie, într-adevăr, o realizare istorică a Europei, fiind unul dintre principalele motoare ale competitivității statelor membre și regiunilor, ale egalității de șanse între persoane, ale mobilității sociale și ale cetățeniei europene; |
| --- | --- |

2.

salută faptul că Comisia continuă să acorde o atenție deosebită aspectelor legate de dezvoltare în domeniul educației. Educația constituie, într-adevăr, o realizare istorică a Europei, fiind unul dintre principalele motoare ale competitivității statelor membre și regiunilor, ale egalității de șanse între persoane, ale mobilității sociale și ale cetățeniei europene;

| 3. | se oferă să sprijine Comisia Europeană în cadrul acestui proces care, respectând pe deplin responsabilitatea statelor membre în ce privește conținutul învățământului și organizarea sistemului educativ, ar putea consolida compatibilitatea și interoperabilitatea diferitelor sisteme europene de educație, de formare profesională și de învățământ superior; în acest sens, consideră că acțiunea propusă, în forma prezentată, nu pare să ridice probleme în ceea ce privește subsidiaritatea și subliniază importanța respectării principiului proporționalității, pentru a se garanta că nu se generează noi sarcini financiare sau administrative; |
| --- | --- |

3.

se oferă să sprijine Comisia Europeană în cadrul acestui proces care, respectând pe deplin responsabilitatea statelor membre în ce privește conținutul învățământului și organizarea sistemului educativ, ar putea consolida compatibilitatea și interoperabilitatea diferitelor sisteme europene de educație, de formare profesională și de învățământ superior; în acest sens, consideră că acțiunea propusă, în forma prezentată, nu pare să ridice probleme în ceea ce privește subsidiaritatea și subliniază importanța respectării principiului proporționalității, pentru a se garanta că nu se generează noi sarcini financiare sau administrative;

| 4. | constată cu satisfacție că, în comunicarea sa, Comisia Europeană precizează că faptul de a oferi tuturor tinerilor, în mod concret, posibilitatea de a dobândi întreaga gamă a competențelor-cheie ar constitui un pas important către egalitatea de șanse pentru cetățenii UE, reluând astfel o propunere formulată pentru prima oară în Avizul Comitetului Regiunilor privind cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018); |
| --- | --- |

4.

constată cu satisfacție că, în comunicarea sa, Comisia Europeană precizează că faptul de a oferi tuturor tinerilor, în mod concret, posibilitatea de a dobândi întreaga gamă a competențelor-cheie ar constitui un pas important către egalitatea de șanse pentru cetățenii UE, reluând astfel o propunere formulată pentru prima oară în Avizul Comitetului Regiunilor privind cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018);

| 5. | subliniază că accesul la oportunitățile educaționale nu trebuie să fie determinat de venitul familiei, de originea sau de limba maternă a cursantului, și că egalitatea trebuie să fie plasată în centrul sistemelor europene de învățământ preuniversitar și superior, permițând tuturor cetățenilor UE să își valorifice potențialul. Comitetul salută mesajul adresat de Comisie, care recunoaște importanța sporirii investițiilor în sectorul educației și al formării, inclusiv pentru a soluționa problema abandonării studiilor școlare și universitare, astfel încât autoritățile locale și regionale să le poată garanta tuturor dreptul la studiu, eliminând obstacolele ce împiedică alegerea și, mai ales, frecventarea unor parcursuri educative; |
| --- | --- |

5.

subliniază că accesul la oportunitățile educaționale nu trebuie să fie determinat de venitul familiei, de originea sau de limba maternă a cursantului, și că egalitatea trebuie să fie plasată în centrul sistemelor europene de învățământ preuniversitar și superior, permițând tuturor cetățenilor UE să își valorifice potențialul. Comitetul salută mesajul adresat de Comisie, care recunoaște importanța sporirii investițiilor în sectorul educației și al formării, inclusiv pentru a soluționa problema abandonării studiilor școlare și universitare, astfel încât autoritățile locale și regionale să le poată garanta tuturor dreptul la studiu, eliminând obstacolele ce împiedică alegerea și, mai ales, frecventarea unor parcursuri educative;

| 6. | observă că ideea de „universitate în serviciul cetățenilor” nu va putea deveni realitate decât dacă Uniunea și statele membre consultă în mod real și adecvat autoritățile locale și regionale atunci când elaborează politici în materie de învățământ superior; invită Comisia Europeană să insufle un nou elan procesului de la Bologna și să ia măsurile care se impun în anumite domenii, mai ales în materie de recunoaștere și echivalență rapidă, sau chiar automată, a diplomelor și a calificărilor profesionale, inclusiv pentru titlul de doctor și pentru celelalte titluri academice; |
| --- | --- |

6.

observă că ideea de „universitate în serviciul cetățenilor” nu va putea deveni realitate decât dacă Uniunea și statele membre consultă în mod real și adecvat autoritățile locale și regionale atunci când elaborează politici în materie de învățământ superior; invită Comisia Europeană să insufle un nou elan procesului de la Bologna și să ia măsurile care se impun în anumite domenii, mai ales în materie de recunoaștere și echivalență rapidă, sau chiar automată, a diplomelor și a calificărilor profesionale, inclusiv pentru titlul de doctor și pentru celelalte titluri academice;

| 7. | consideră că digitizarea este o șansă pentru soluționarea multora dintre problemele cu care se confruntă sistemul de învățământ, fiind și un element esențial pentru modernizarea acestuia. Ea poate contribui, printre altele, la:






  — | o predare mai personalizată și mai favorabilă incluziunii, în special în clasele în care cursanții au capacități diferite; |
| --- | --- | --- |

7.

consideră că digitizarea este o șansă pentru soluționarea multora dintre problemele cu care se confruntă sistemul de învățământ, fiind și un element esențial pentru modernizarea acestuia. Ea poate contribui, printre altele, la:

—

o predare mai personalizată și mai favorabilă incluziunii, în special în clasele în care cursanții au capacități diferite;

| — | învățarea la distanță, pentru a ajunge de exemplu până în zonele cele mai izolate sau îndepărtate și la grupurile cel mai puțin accesibile; |
| --- | --- |

—

învățarea la distanță, pentru a ajunge de exemplu până în zonele cele mai izolate sau îndepărtate și la grupurile cel mai puțin accesibile;

| — | evidențierea progreselor cursanților, facilitarea procesului de evaluare de către profesori și reducerea sarcinii administrative; |
| --- | --- |

—

evidențierea progreselor cursanților, facilitarea procesului de evaluare de către profesori și reducerea sarcinii administrative;

| 8. | atrage atenția asupra faptului că, în ceea ce privește modernizarea educației și a învățământului superior, nu este suficient să se discute despre obiective, dat fiind că planificarea fondurilor UE pentru următoarea perioadă de programare este în curs de desfășurare; subliniază totodată, în această privință, necesitatea de a se prevedea un sprijin specific după 2020 pentru proiectele și operațiunile care vizează dezvoltarea programelor de formare și a infrastructurilor destinate educației și învățământului superior în regiunile mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

8.

atrage atenția asupra faptului că, în ceea ce privește modernizarea educației și a învățământului superior, nu este suficient să se discute despre obiective, dat fiind că planificarea fondurilor UE pentru următoarea perioadă de programare este în curs de desfășurare; subliniază totodată, în această privință, necesitatea de a se prevedea un sprijin specific după 2020 pentru proiectele și operațiunile care vizează dezvoltarea programelor de formare și a infrastructurilor destinate educației și învățământului superior în regiunile mai puțin dezvoltate;

| 9. | subliniază că egalitatea de șanse în ce privește accesul la învățământul superior, inclusiv pentru elevii care provin din regiuni defavorizate, periferice sau ultraperiferice sau din comunitățile minoritare, poate fi mai bine protejată atunci când învățământul public la care acești elevi au acces este eficient, eficace și favorabil incluziunii; |
| --- | --- |

9.

subliniază că egalitatea de șanse în ce privește accesul la învățământul superior, inclusiv pentru elevii care provin din regiuni defavorizate, periferice sau ultraperiferice sau din comunitățile minoritare, poate fi mai bine protejată atunci când învățământul public la care acești elevi au acces este eficient, eficace și favorabil incluziunii;

| 10. | ia act de faptul că posibilitatea de a călători și schimburile culturale în UE (de exemplu, prin intermediul programului Erasmus) pot îmbogăți experiența de învățare a studenților și contribui la întărirea sentimentului de cetățenie europeană; reamintește, în acest sens, că este esențial să se asigure oportunități egale în materie de mobilitate, pentru ca aceasta să fie accesibilă, în aceleași condiții, tuturor tinerilor, indiferent de zona în care locuiesc; |
| --- | --- |

10.

ia act de faptul că posibilitatea de a călători și schimburile culturale în UE (de exemplu, prin intermediul programului Erasmus) pot îmbogăți experiența de învățare a studenților și contribui la întărirea sentimentului de cetățenie europeană; reamintește, în acest sens, că este esențial să se asigure oportunități egale în materie de mobilitate, pentru ca aceasta să fie accesibilă, în aceleași condiții, tuturor tinerilor, indiferent de zona în care locuiesc;

| 11. | consideră că ar fi util să se promoveze difuzarea sistemelor de formare profesională complementară și a altor programe ajutătoare care facilitează trecerea de la un anumit nivel de studii la un nivel superior, prin sprijinirea corespunzătoare a schimbului de bune practici în acest domeniu; |
| --- | --- |

11.

consideră că ar fi util să se promoveze difuzarea sistemelor de formare profesională complementară și a altor programe ajutătoare care facilitează trecerea de la un anumit nivel de studii la un nivel superior, prin sprijinirea corespunzătoare a schimbului de bune practici în acest domeniu;

| 12. | sugerează să se reevalueze propunerea conform căreia finanțarea instituțiilor de învățământ superior ar trebui să fie axată într-o măsură mai mare pe rezultate, astfel încât să se țină seama în mod corespunzător de provocările specifice cu care se confruntă universitățile de tip regional sau local, și mai ales instituțiile de învățământ superior destinate minorităților, care sunt frecventate de un număr mai mic de studenți; dispariția acestor filiere ar genera un prejudiciu cultural, comunitar și economic considerabil; |
| --- | --- |

12.

sugerează să se reevalueze propunerea conform căreia finanțarea instituțiilor de învățământ superior ar trebui să fie axată într-o măsură mai mare pe rezultate, astfel încât să se țină seama în mod corespunzător de provocările specifice cu care se confruntă universitățile de tip regional sau local, și mai ales instituțiile de învățământ superior destinate minorităților, care sunt frecventate de un număr mai mic de studenți; dispariția acestor filiere ar genera un prejudiciu cultural, comunitar și economic considerabil;

| 13. | atrage atenția asupra faptului că sunt necesare măsuri suplimentare în domeniul internaționalizării învățământului superior, în special în ceea ce privește programele de schimb și mobilitate, diplomele comune la nivel european și internațional, precum și extinderea programului Erasmus la țările în curs de aderare și la țările terțe vecine, cu respectarea cerințelor în materie de calitate; |
| --- | --- |

13.

atrage atenția asupra faptului că sunt necesare măsuri suplimentare în domeniul internaționalizării învățământului superior, în special în ceea ce privește programele de schimb și mobilitate, diplomele comune la nivel european și internațional, precum și extinderea programului Erasmus la țările în curs de aderare și la țările terțe vecine, cu respectarea cerințelor în materie de calitate;

| 14. | ia act de faptul că, în prezent, fondurile disponibile pentru internaționalizarea sistemelor de educație și de formare profesională situate în amonte față de învățământul superior sunt insuficiente și, prin urmare, consideră că este necesară mobilizarea sistematică în acest scop a unor noi resurse de la nivel european și național, dar și de la cel regional și local; |
| --- | --- |

14.

ia act de faptul că, în prezent, fondurile disponibile pentru internaționalizarea sistemelor de educație și de formare profesională situate în amonte față de învățământul superior sunt insuficiente și, prin urmare, consideră că este necesară mobilizarea sistematică în acest scop a unor noi resurse de la nivel european și național, dar și de la cel regional și local;

| 15. | dat fiind faptul că, în sistemul actual de învățământ superior și de formare profesională, pregătirea, calificările și competențele absolvenților se dovedesc adesea slab corelate cu necesitățile pieței muncii și cu condițiile necesare pentru o bună capacitate de inserție profesională, recomandă să se încerce să se introducă în învățământul superior tipuri de formare profesională axate pe necesitățile existente, oferind, de exemplu, posibilitatea ca un student să fie liber să aleagă materii de studiu predate în mai multe universități, cu implicarea și consultarea tuturor părților interesate, inclusiv a angajatorilor de pe plan local. După finalizarea acestor cursuri de formare, studenților respectivi li se pot acorda creditele echivalente cu cele obținute prin frecventarea formelor obișnuite de învățământ superior; |
| --- | --- |

15.

dat fiind faptul că, în sistemul actual de învățământ superior și de formare profesională, pregătirea, calificările și competențele absolvenților se dovedesc adesea slab corelate cu necesitățile pieței muncii și cu condițiile necesare pentru o bună capacitate de inserție profesională, recomandă să se încerce să se introducă în învățământul superior tipuri de formare profesională axate pe necesitățile existente, oferind, de exemplu, posibilitatea ca un student să fie liber să aleagă materii de studiu predate în mai multe universități, cu implicarea și consultarea tuturor părților interesate, inclusiv a angajatorilor de pe plan local. După finalizarea acestor cursuri de formare, studenților respectivi li se pot acorda creditele echivalente cu cele obținute prin frecventarea formelor obișnuite de învățământ superior;

| 16. | sprijină promovarea unui sistem dual de învățare, care să consolideze legătura dintre oferta educativă și de formare profesională și cadrul teritorial, ținând seama de nevoile concrete de pe piața respectivă a muncii, inclusiv prin modele organizatorice care asigură coresponsabilitatea entităților publice și private, în vederea atingerii obiectivelor lor comune. Comitetul se pronunță în favoarea consolidării experiențelor de învățare la locul de muncă, cum ar fi stagiile sau uceniciile, pentru că oferă ocazia de a dezvolta competențe relevante pentru cererea pieței; |
| --- | --- |

16.

sprijină promovarea unui sistem dual de învățare, care să consolideze legătura dintre oferta educativă și de formare profesională și cadrul teritorial, ținând seama de nevoile concrete de pe piața respectivă a muncii, inclusiv prin modele organizatorice care asigură coresponsabilitatea entităților publice și private, în vederea atingerii obiectivelor lor comune. Comitetul se pronunță în favoarea consolidării experiențelor de învățare la locul de muncă, cum ar fi stagiile sau uceniciile, pentru că oferă ocazia de a dezvolta competențe relevante pentru cererea pieței;

| 17. | consideră că există o necesitate reală de a dezvolta cursurile de formare profesională de scurtă durată, pentru ca sistemul de învățământ superior să devină mai flexibil, precum și pentru o eventuală echivalare cu studiile superioare a formării interne și a formării continue asigurate de organizațiile și de camerele profesionale, luându-se măsurile necesare pentru a garanta, după caz, că finalizarea cu succes a unor astfel de cursuri este recunoscută, cel puțin parțial, în conformitate cu cerințele de calitate corespunzătoare, ca echivalentă cu studiul uneia sau mai multor materii din cadrul studiilor universitare; |
| --- | --- |

17.

consideră că există o necesitate reală de a dezvolta cursurile de formare profesională de scurtă durată, pentru ca sistemul de învățământ superior să devină mai flexibil, precum și pentru o eventuală echivalare cu studiile superioare a formării interne și a formării continue asigurate de organizațiile și de camerele profesionale, luându-se măsurile necesare pentru a garanta, după caz, că finalizarea cu succes a unor astfel de cursuri este recunoscută, cel puțin parțial, în conformitate cu cerințele de calitate corespunzătoare, ca echivalentă cu studiul uneia sau mai multor materii din cadrul studiilor universitare;

| 18. | subliniază necesitatea de a consolida formarea profesională în învățământul superior prin promovarea unor cursuri de formare profesională în institutele tehnice și în universități; |
| --- | --- |

18.

subliniază necesitatea de a consolida formarea profesională în învățământul superior prin promovarea unor cursuri de formare profesională în institutele tehnice și în universități;

| 19. | este de părere că, pe lângă respectarea autonomiei universităților, trebuie să se garanteze și punerea la dispoziția publicului a unor cursuri universitare ex-catedra, inclusiv online, în conformitate cu ideea de „universitas”; |
| --- | --- |

19.

este de părere că, pe lângă respectarea autonomiei universităților, trebuie să se garanteze și punerea la dispoziția publicului a unor cursuri universitare ex-catedra, inclusiv online, în conformitate cu ideea de „universitas”;

| 20. | constată cu îngrijorare că, deși în universitățile europene se întreprind în prezent cercetări importante, finanțate cu ajutorul programului-cadru Orizont 2020 sau din fonduri publice naționale, rezultatele acestor cercetări sunt rareori accesibile în mod gratuit, cel puțin nu specialiștilor, profesorilor care nu predau în învățământul superior sau altor persoane potențial interesate, ceea ce reduce semnificativ impactul sistemului european de cercetare și dezvoltare, limitând totodată accesul cadrelor didactice și al cursanților care nu au suficiente resurse la cele mai recente rezultate din domeniul cercetării; |
| --- | --- |

20.

constată cu îngrijorare că, deși în universitățile europene se întreprind în prezent cercetări importante, finanțate cu ajutorul programului-cadru Orizont 2020 sau din fonduri publice naționale, rezultatele acestor cercetări sunt rareori accesibile în mod gratuit, cel puțin nu specialiștilor, profesorilor care nu predau în învățământul superior sau altor persoane potențial interesate, ceea ce reduce semnificativ impactul sistemului european de cercetare și dezvoltare, limitând totodată accesul cadrelor didactice și al cursanților care nu au suficiente resurse la cele mai recente rezultate din domeniul cercetării;

| 21. | recunoaște că pregătirea pedagogică, psihologică și metodologică a cadrelor didactice și a formatorilor, precum și a personalului didactic din învățământul superior reprezintă o condiție esențială pentru succesul educației viitoare și consideră, prin urmare, că în acest domeniu, caracterizat de o dezvoltare dinamică, este deosebit de necesar să se facă schimb de bune practici (pe care personalul respectiv le-ar putea descoperi și dobândi în cadrul mobilității oferite de programul Erasmus) și să se sprijine proiectele de inovare comune, inclusiv inițiativele care vizează programele de formare profesională și de studii ale personalului însărcinat cu formarea și formarea continuă a cadrelor didactice și a formatorilor. Pe lângă acestea, actualizarea competențelor tehnologice ale cadrelor didactice, mai ales în unele regiuni, poate contribui la ameliorarea calității învățământului și, prin urmare, la reducerea decalajelor de performanță ce persistă între regiuni și state membre; |
| --- | --- |

21.

recunoaște că pregătirea pedagogică, psihologică și metodologică a cadrelor didactice și a formatorilor, precum și a personalului didactic din învățământul superior reprezintă o condiție esențială pentru succesul educației viitoare și consideră, prin urmare, că în acest domeniu, caracterizat de o dezvoltare dinamică, este deosebit de necesar să se facă schimb de bune practici (pe care personalul respectiv le-ar putea descoperi și dobândi în cadrul mobilității oferite de programul Erasmus) și să se sprijine proiectele de inovare comune, inclusiv inițiativele care vizează programele de formare profesională și de studii ale personalului însărcinat cu formarea și formarea continuă a cadrelor didactice și a formatorilor. Pe lângă acestea, actualizarea competențelor tehnologice ale cadrelor didactice, mai ales în unele regiuni, poate contribui la ameliorarea calității învățământului și, prin urmare, la reducerea decalajelor de performanță ce persistă între regiuni și state membre;

| 22. | este îngrijorat de posibilitatea ca Brexitul să aducă atingere drepturilor absolvenților, elevilor și studenților care urmează cursuri de formare în Regatul Unit; subliniază că acest risc nu decurge numai din probabilitatea introducerii unor modificări în acest sens în politica Regatului Unit privind educația, ci și din incertitudinile referitoare la recunoașterea și echivalarea cursurilor, calificărilor și diplomelor lor respective în statele membre, risc care vizează toate țările UE și prin urmare, ar putea justifica o acțiune comună la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

22.

este îngrijorat de posibilitatea ca Brexitul să aducă atingere drepturilor absolvenților, elevilor și studenților care urmează cursuri de formare în Regatul Unit; subliniază că acest risc nu decurge numai din probabilitatea introducerii unor modificări în acest sens în politica Regatului Unit privind educația, ci și din incertitudinile referitoare la recunoașterea și echivalarea cursurilor, calificărilor și diplomelor lor respective în statele membre, risc care vizează toate țările UE și prin urmare, ar putea justifica o acțiune comună la nivelul Uniunii;

| 23. | invită Comisia, în contextul retragerii Regatului Unit din UE și cu respectarea principiului reciprocității, să depună eforturi pentru a reduce la minimum daunele colaterale care decurg din retragerea Regatului Unit – cum ar fi posibila reducere a cooperării permanente și excelente care există în prezent cu instituțiile de învățământ superior și centrele de cercetare și dezvoltare cu sediul în Regatul Unit – chiar dacă acest lucru ar genera o sarcină bugetară rezonabilă; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia, în contextul retragerii Regatului Unit din UE și cu respectarea principiului reciprocității, să depună eforturi pentru a reduce la minimum daunele colaterale care decurg din retragerea Regatului Unit – cum ar fi posibila reducere a cooperării permanente și excelente care există în prezent cu instituțiile de învățământ superior și centrele de cercetare și dezvoltare cu sediul în Regatul Unit – chiar dacă acest lucru ar genera o sarcină bugetară rezonabilă;

| 24. | atrage atenția asupra faptului că unele regiuni mai puțin dezvoltate riscă să fie antrenate într-o spirală demografică și educațională negativă, întrucât aceste două procese se intensifică reciproc – fenomen care ar putea contribui la o și mai mare deteriorare a competitivității lor și ar putea fi însoțit de o degradare marcată a sistemelor lor educaționale; prin urmare, solicită elaborarea unor soluții strategice, capabile să sprijine îmbunătățirea mobilității elevilor și studenților, dar și facilitarea eventualei lor reveniri în regiunile din care provin; |
| --- | --- |

24.

atrage atenția asupra faptului că unele regiuni mai puțin dezvoltate riscă să fie antrenate într-o spirală demografică și educațională negativă, întrucât aceste două procese se intensifică reciproc – fenomen care ar putea contribui la o și mai mare deteriorare a competitivității lor și ar putea fi însoțit de o degradare marcată a sistemelor lor educaționale; prin urmare, solicită elaborarea unor soluții strategice, capabile să sprijine îmbunătățirea mobilității elevilor și studenților, dar și facilitarea eventualei lor reveniri în regiunile din care provin;

| 25. | consideră că este momentul să se realizeze investiții substanțiale în infrastructura educațională, atât în regiunile mai avansate, cât și în regiunile mai puțin dezvoltate, având grijă ca investițiile coordonate să fie în permanență adaptate la specificitățile teritoriului respectiv. În acest sens, ar trebui să se în considerare în mod deosebit creșterea sprijinului acordat de Banca Europeană de Investiții și de fondurile europene de dezvoltare regională inițiativelor regionale care vizează dezvoltarea educației; |
| --- | --- |

25.

consideră că este momentul să se realizeze investiții substanțiale în infrastructura educațională, atât în regiunile mai avansate, cât și în regiunile mai puțin dezvoltate, având grijă ca investițiile coordonate să fie în permanență adaptate la specificitățile teritoriului respectiv. În acest sens, ar trebui să se în considerare în mod deosebit creșterea sprijinului acordat de Banca Europeană de Investiții și de fondurile europene de dezvoltare regională inițiativelor regionale care vizează dezvoltarea educației;

| 26. | subliniază că subordonarea sistemelor de învățământ superior, a sistemelor de formare profesională și a învățământului public în raport cu cerințele în materie de eficacitate, competitivitate directă și de capacitate de inserție profesională rapidă sau chiar imediată ar putea pune în pericol existența unor discipline și a unor meserii a căror dispariție – în pofida faptului că nu oferă absolvenților decât un număr limitat de oportunități profesionale – ar produce daune inestimabile pe termen mediu și lung culturii europene, artelor, cercetării științifice de nivel înalt sau cunoștințelor de pe plan local; |
| --- | --- |

26.

subliniază că subordonarea sistemelor de învățământ superior, a sistemelor de formare profesională și a învățământului public în raport cu cerințele în materie de eficacitate, competitivitate directă și de capacitate de inserție profesională rapidă sau chiar imediată ar putea pune în pericol existența unor discipline și a unor meserii a căror dispariție – în pofida faptului că nu oferă absolvenților decât un număr limitat de oportunități profesionale – ar produce daune inestimabile pe termen mediu și lung culturii europene, artelor, cercetării științifice de nivel înalt sau cunoștințelor de pe plan local;

| 27. | subliniază că, în ceea ce privește instituțiile de învățământ, formare profesională și, după caz, de învățământ superior în care se predă în limbile minorităților naționale sau etnice, trebuie să se evite orice limitare a accesului la educație pentru elevii aparținând unei minorități și să se instituie sisteme care să permită oricărui absolvent care provine din comunități minoritare sau de imigranți din alte țări ale UE să beneficieze de accesul la formarea continuă și la ocuparea unui loc de muncă în condiții egale în raport cu ceilalți absolvenți; |
| --- | --- |

27.

subliniază că, în ceea ce privește instituțiile de învățământ, formare profesională și, după caz, de învățământ superior în care se predă în limbile minorităților naționale sau etnice, trebuie să se evite orice limitare a accesului la educație pentru elevii aparținând unei minorități și să se instituie sisteme care să permită oricărui absolvent care provine din comunități minoritare sau de imigranți din alte țări ale UE să beneficieze de accesul la formarea continuă și la ocuparea unui loc de muncă în condiții egale în raport cu ceilalți absolvenți;

| 28. | recunoaște că, în mai multe state membre, școlile și instituțiile de învățământ religios, precum și instituțiile de învățământ, de formare profesională și de învățământ superior gestionate de culte sau de organizații religioase aduc o contribuție la învățământul general și superior din Europa; prin urmare, aceste instituții, ca de altfel orice instituție de învățământ, nu trebuie să facă obiectul niciunei discriminări, cât timp aplică programa școlară stabilită la nivel național. Totodată, subliniază că educația laică și respectul față de diferitele religii și convingeri sunt elemente de bază ale integrării europene. |
| --- | --- |

28.

recunoaște că, în mai multe state membre, școlile și instituțiile de învățământ religios, precum și instituțiile de învățământ, de formare profesională și de învățământ superior gestionate de culte sau de organizații religioase aduc o contribuție la învățământul general și superior din Europa; prin urmare, aceste instituții, ca de altfel orice instituție de învățământ, nu trebuie să facă obiectul niciunei discriminări, cât timp aplică programa școlară stabilită la nivel național. Totodată, subliniază că educația laică și respectul față de diferitele religii și convingeri sunt elemente de bază ale integrării europene.

| 29. | consideră că una dintre mizele fundamentale ale gestionării crizei migratoare și a situației refugiaților, solicitanților de azil și persoanelor aflate în circumstanțe similare constă în inventarierea aptitudinilor, competențelor și diplomelor persoanelor în cauză, precum și, după caz, în instituirea unor echivalări ale studiilor, fără de care nu se poate vorbi de o autentică integrare pe plan educațional sau pe piața forței de muncă; ca atare, își reiterează solicitarea privind acordarea de sprijin statelor membre în asigurarea accesului la activitățile care privesc identificarea competențelor, deprinderea cunoștințelor lingvistice de bază, îmbunătățirea competențelor și alte măsuri de promovare a integrării la locul de muncă și în societate. Ar trebui, de asemenea, să fie posibil ca persoanele cu formare/calificări obținute în țara lor de origine să aibă competențele evaluate fără întârziere (1). Consideră că autoritățile locale și regionale vizate ar trebui consultate, pentru a soluționa de comun acord și în mod eficace această situație, cu respectarea obiectivelor în materie de integrare, de egalitate de șanse și de drepturi ale omului; |
| --- | --- |

29.

consideră că una dintre mizele fundamentale ale gestionării crizei migratoare și a situației refugiaților, solicitanților de azil și persoanelor aflate în circumstanțe similare constă în inventarierea aptitudinilor, competențelor și diplomelor persoanelor în cauză, precum și, după caz, în instituirea unor echivalări ale studiilor, fără de care nu se poate vorbi de o autentică integrare pe plan educațional sau pe piața forței de muncă; ca atare, își reiterează solicitarea privind acordarea de sprijin statelor membre în asigurarea accesului la activitățile care privesc identificarea competențelor, deprinderea cunoștințelor lingvistice de bază, îmbunătățirea competențelor și alte măsuri de promovare a integrării la locul de muncă și în societate. Ar trebui, de asemenea, să fie posibil ca persoanele cu formare/calificări obținute în țara lor de origine să aibă competențele evaluate fără întârziere (1). Consideră că autoritățile locale și regionale vizate ar trebui consultate, pentru a soluționa de comun acord și în mod eficace această situație, cu respectarea obiectivelor în materie de integrare, de egalitate de șanse și de drepturi ale omului;

| 30. | invită să se reflecteze asupra modalităților de a sprijini sportul și educația pentru sănătate în cadrul sistemului de învățământ, acordându-se o atenție specială învățământului primar și, mai ales, sprijinirii programelor extrașcolare. Abordarea educației pentru sănătate ar trebuie să fie globală și să includă bunăstarea fizică și mentală, pentru a preveni apariția cazurilor de hărțuire și de violență în mediul școlar; |
| --- | --- |

30.

invită să se reflecteze asupra modalităților de a sprijini sportul și educația pentru sănătate în cadrul sistemului de învățământ, acordându-se o atenție specială învățământului primar și, mai ales, sprijinirii programelor extrașcolare. Abordarea educației pentru sănătate ar trebuie să fie globală și să includă bunăstarea fizică și mentală, pentru a preveni apariția cazurilor de hărțuire și de violență în mediul școlar;

| 31. | subliniază că educația și formarea profesională ar trebui să promoveze toleranța și valorile care stau la baza UE, adică respectarea demnității umane, a libertății, a democrației, a egalității, a statului de drept și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor aparținând minorităților, astfel încât să se combată radicalizarea, excluziunea, xenofobia și riscul de răspândire a extremismului, în toate formele sale; |
| --- | --- |

31.

subliniază că educația și formarea profesională ar trebui să promoveze toleranța și valorile care stau la baza UE, adică respectarea demnității umane, a libertății, a democrației, a egalității, a statului de drept și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor aparținând minorităților, astfel încât să se combată radicalizarea, excluziunea, xenofobia și riscul de răspândire a extremismului, în toate formele sale;

| 32. | solicită în mod expres ca, în cadrul eforturilor concertate pentru a reduce în mod real decalajul dintre regiuni, să se asigure asistența necesară anumitor regiuni mai puțin dezvoltate, pentru ca ele să devină capabile să își modernizeze învățământul preuniversitar și cel superior, continuând, totodată, să dezvolte educația și formarea profesională; trebuie menționat în acest sens că, în unele dintre aceste regiuni, oferta de locuri de muncă se adresează în mare parte absolvenților instituțiilor de învățământ și formare profesională și că, în eventualitatea în care dezvoltarea acestui tip de învățământ nu va mai constitui una dintre priorități, situația economică și socială a regiunii respective riscă să se deterioreze și mai mult; |
| --- | --- |

32.

solicită în mod expres ca, în cadrul eforturilor concertate pentru a reduce în mod real decalajul dintre regiuni, să se asigure asistența necesară anumitor regiuni mai puțin dezvoltate, pentru ca ele să devină capabile să își modernizeze învățământul preuniversitar și cel superior, continuând, totodată, să dezvolte educația și formarea profesională; trebuie menționat în acest sens că, în unele dintre aceste regiuni, oferta de locuri de muncă se adresează în mare parte absolvenților instituțiilor de învățământ și formare profesională și că, în eventualitatea în care dezvoltarea acestui tip de învățământ nu va mai constitui una dintre priorități, situația economică și socială a regiunii respective riscă să se deterioreze și mai mult;

| 33. | împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, în domeniul educației, formării profesionale și învățământului superior, difuzarea instrumentelor de guvernanță pe mai multe niveluri și recurgerea la descentralizare, dacă acest lucru se justifică, ar putea reprezenta o abordare adecvată de promovare a cooperării și a parteneriatelor între anumite regiuni – în special între regiunile de frontieră sau cele cu caracteristici similare – în vederea unei planificări și a unei implementări eficiente a procesului de modernizare a educației și a învățământului superior; |
| --- | --- |

33.

împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, în domeniul educației, formării profesionale și învățământului superior, difuzarea instrumentelor de guvernanță pe mai multe niveluri și recurgerea la descentralizare, dacă acest lucru se justifică, ar putea reprezenta o abordare adecvată de promovare a cooperării și a parteneriatelor între anumite regiuni – în special între regiunile de frontieră sau cele cu caracteristici similare – în vederea unei planificări și a unei implementări eficiente a procesului de modernizare a educației și a învățământului superior;

| 34. | invită Comisia Europeană să privească Comitetul European al Regiunilor ca pe un partener în cadrul elaborării politicii privind dezvoltarea și modernizarea educației și a învățământului superior, și să se folosească, cât mai mult posibil, în cadrul procesului de consultare, de expertiza de care dispun autoritățile locale și regionale atât ca părți interesate, cât și ca susținători ai sistemului educațional sau chiar ca entități organizatoare, în anumite cazuri. |
| --- | --- |

34.

invită Comisia Europeană să privească Comitetul European al Regiunilor ca pe un partener în cadrul elaborării politicii privind dezvoltarea și modernizarea educației și a învățământului superior, și să se folosească, cât mai mult posibil, în cadrul procesului de consultare, de expertiza de care dispun autoritățile locale și regionale atât ca părți interesate, cât și ca susținători ai sistemului educațional sau chiar ca entități organizatoare, în anumite cazuri.

Bruxelles, 30 noiembrie 2017.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Avizul CoR pe tema „O nouă agendă pentru competențe în Europa” (COR-2016-04094).

1

---

| 8.5.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 164/34 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 164/34

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Perspectiva locală și regională asupra promovării inovării în sectorul public prin soluții digitale

(2018/C 164/06)

| Raportor: | Frank CECCONI (FR-ALDE), membru al Consiliului Regional Île-de-France |
| --- | --- |

Raportor:

Frank CECCONI (FR-ALDE), membru al Consiliului Regional Île-de-France

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Observații generale

| 1. | constată că sectorul public joacă un rol economic esențial ca organism de reglementare, furnizor de servicii și angajator și că, într-o lume în schimbare, acesta trebuie, la rândul său, să evolueze pentru a răspunde la așteptările societății; |
| --- | --- |

1.

constată că sectorul public joacă un rol economic esențial ca organism de reglementare, furnizor de servicii și angajator și că, într-o lume în schimbare, acesta trebuie, la rândul său, să evolueze pentru a răspunde la așteptările societății;

| 2. | afirmă că autoritățile locale și regionale, ca administrații de proximitate responsabile cu furnizarea directă către cetățeni a unor servicii necesare vieții de zi cu zi, joacă un rol crucial în procesul de modernizare a serviciilor publice; |
| --- | --- |

2.

afirmă că autoritățile locale și regionale, ca administrații de proximitate responsabile cu furnizarea directă către cetățeni a unor servicii necesare vieții de zi cu zi, joacă un rol crucial în procesul de modernizare a serviciilor publice;

| 3. | subliniază rolul esențial pe care îl pot avea soluțiile digitale pentru realizarea unui model de guvernare nou, mai transparent, mai simplu, mai eficient, mai favorabil incluziunii și, prin urmare, care să corespundă mai bine aspirațiilor utilizatorilor; |
| --- | --- |

3.

subliniază rolul esențial pe care îl pot avea soluțiile digitale pentru realizarea unui model de guvernare nou, mai transparent, mai simplu, mai eficient, mai favorabil incluziunii și, prin urmare, care să corespundă mai bine aspirațiilor utilizatorilor;

| 4. | amintește că, la reuniunea sa din octombrie 2013, Consiliul European a ajuns la concluzia că modernizarea administrațiilor publice ar trebui continuată prin implementarea rapidă a serviciilor electronice (de exemplu, e-sănătate, facturare electronică sau achiziții publice electronice) și că datele deschise reprezintă o resursă neexploatată, cu un potențial extraordinar; |
| --- | --- |

4.

amintește că, la reuniunea sa din octombrie 2013, Consiliul European a ajuns la concluzia că modernizarea administrațiilor publice ar trebui continuată prin implementarea rapidă a serviciilor electronice (de exemplu, e-sănătate, facturare electronică sau achiziții publice electronice) și că datele deschise reprezintă o resursă neexploatată, cu un potențial extraordinar;

| 5. | constată că potențialul serviciilor publice online rămâne încă insuficient exploatat atât de către cetățeni, cât și de întreprinderi și că guvernarea electronică s-a dezvoltat în mod inegal în diferite state membre și regiuni ale UE; |
| --- | --- |

5.

constată că potențialul serviciilor publice online rămâne încă insuficient exploatat atât de către cetățeni, cât și de întreprinderi și că guvernarea electronică s-a dezvoltat în mod inegal în diferite state membre și regiuni ale UE;

| 6. | consideră că modernizarea sectorului public prin intermediul soluțiilor digitale deschide noi oportunități economice pentru întreprinderi și contribuie astfel la consolidarea competitivității UE și a statelor membre; |
| --- | --- |

6.

consideră că modernizarea sectorului public prin intermediul soluțiilor digitale deschide noi oportunități economice pentru întreprinderi și contribuie astfel la consolidarea competitivității UE și a statelor membre;

| 7. | subliniază că, într-o perioadă în care majoritatea autorităților publice se confruntă cu necesitatea de a-și reduce volumul total al cheltuielilor, digitizarea administrației constituie o modalitate de a furniza servicii de calitate mai bună, permițând totodată realizarea de economii substanțiale; |
| --- | --- |

7.

subliniază că, într-o perioadă în care majoritatea autorităților publice se confruntă cu necesitatea de a-și reduce volumul total al cheltuielilor, digitizarea administrației constituie o modalitate de a furniza servicii de calitate mai bună, permițând totodată realizarea de economii substanțiale;

| 8. | prin urmare, salută prioritatea acordată de Președinția estonă a Consiliului realizării Europei digitale și liberei circulații a datelor, precum și obiectivul de punere în aplicare progresivă a serviciilor publice digitale transfrontaliere, menite să aducă înlesniri în viața de zi cu zi; |
| --- | --- |

8.

prin urmare, salută prioritatea acordată de Președinția estonă a Consiliului realizării Europei digitale și liberei circulații a datelor, precum și obiectivul de punere în aplicare progresivă a serviciilor publice digitale transfrontaliere, menite să aducă înlesniri în viața de zi cu zi;

| 9. | își reafirmă sprijinul pentru prioritatea acordată de Comisie digitizării sectorului public în cadrul realizării pieței unice digitale, precum și Planului de acțiune al UE privind guvernarea electronică 2016-2020; |
| --- | --- |

9.

își reafirmă sprijinul pentru prioritatea acordată de Comisie digitizării sectorului public în cadrul realizării pieței unice digitale, precum și Planului de acțiune al UE privind guvernarea electronică 2016-2020;

| 10. | este pe deplin de acord cu viziunea Comisiei, exprimată în cadrul Planului de acțiune al UE privind guvernarea electronică 2016-2020, care prevede ca, până în 2020 cel târziu, administrațiile și celelalte instituții publice să devină structuri deschise, eficiente și favorabile incluziunii, gata să furnizeze tuturor cetățenilor și întreprinderilor din Uniune servicii electronice ușor de utilizat, personalizate și fără frontiere; |
| --- | --- |

10.

este pe deplin de acord cu viziunea Comisiei, exprimată în cadrul Planului de acțiune al UE privind guvernarea electronică 2016-2020, care prevede ca, până în 2020 cel târziu, administrațiile și celelalte instituții publice să devină structuri deschise, eficiente și favorabile incluziunii, gata să furnizeze tuturor cetățenilor și întreprinderilor din Uniune servicii electronice ușor de utilizat, personalizate și fără frontiere;

| 11. | salută statutul de membru observator care i-a fost acordat în cadrul Comitetului director al Planului de acțiune al UE privind guvernarea electronică 2016-2020 și sugerează ca, având în vedere rolul autorităților locale și regionale în modernizarea sectorului public, să i se acorde statutul de membru cu drepturi depline; |
| --- | --- |

11.

salută statutul de membru observator care i-a fost acordat în cadrul Comitetului director al Planului de acțiune al UE privind guvernarea electronică 2016-2020 și sugerează ca, având în vedere rolul autorităților locale și regionale în modernizarea sectorului public, să i se acorde statutul de membru cu drepturi depline;

| 12. | reamintește că, în opinia sa, este deosebit de important ca autoritățile locale și regionale să participe la elaborarea măsurilor și instrumentelor destinate acestui obiectiv, și nu numai la punerea lor în aplicare; |
| --- | --- |

12.

reamintește că, în opinia sa, este deosebit de important ca autoritățile locale și regionale să participe la elaborarea măsurilor și instrumentelor destinate acestui obiectiv, și nu numai la punerea lor în aplicare;

| 13. | subliniază marea capacitate de inovare și de experimentare dovedită în întreaga UE de autoritățile locale și regionale, în special în ceea ce privește accesul la informații, eficiența energetică, mobilitatea durabilă, tratarea deșeurilor, simplificarea administrativă, serviciile de sănătate și securitatea; |
| --- | --- |

13.

subliniază marea capacitate de inovare și de experimentare dovedită în întreaga UE de autoritățile locale și regionale, în special în ceea ce privește accesul la informații, eficiența energetică, mobilitatea durabilă, tratarea deșeurilor, simplificarea administrativă, serviciile de sănătate și securitatea;

| 14. | atrage atenția asupra faptului că inovarea în sectorul public reprezintă una dintre temele de anul acesta ale Platformei comune pentru schimb de cunoștințe a CoR și a DG RTD. Activitățile acestei platforme ar trebui să aibă ca rezultat declararea orașelor și regiunilor interesate drept vârfuri de lance pentru regândirea inovatoare a serviciilor publice și pentru achizițiile publice inovatoare, spre a se ajunge la o diseminare efectivă a bunelor practici. Cu ajutorul orașelor și regiunilor deschizătoare de drumuri, ar urma să se obțină, în colaborare cu Comisia, efecte de scară pentru întreaga UE; |
| --- | --- |

14.

atrage atenția asupra faptului că inovarea în sectorul public reprezintă una dintre temele de anul acesta ale Platformei comune pentru schimb de cunoștințe a CoR și a DG RTD. Activitățile acestei platforme ar trebui să aibă ca rezultat declararea orașelor și regiunilor interesate drept vârfuri de lance pentru regândirea inovatoare a serviciilor publice și pentru achizițiile publice inovatoare, spre a se ajunge la o diseminare efectivă a bunelor practici. Cu ajutorul orașelor și regiunilor deschizătoare de drumuri, ar urma să se obțină, în colaborare cu Comisia, efecte de scară pentru întreaga UE;

Viziune și principii

| 15. | consideră că este de responsabilitatea administrațiilor publice să asigure ecosisteme favorabile inovării, fie în interiorul, fie în afara sectorului public; |
| --- | --- |

15.

consideră că este de responsabilitatea administrațiilor publice să asigure ecosisteme favorabile inovării, fie în interiorul, fie în afara sectorului public;

| 16. | subliniază importanța unei administrații deschise, care să ofere acces la datele și serviciile sale în condiții de siguranță, pentru a îmbunătăți transparența și eficiența, și este de acord cu principiul conform căruia administrațiile publice ar trebui să facă schimb de informații atât între ele, cât și cu cetățenii și întreprinderile, într-un mod transparent și favorabil incluziunii; |
| --- | --- |

16.

subliniază importanța unei administrații deschise, care să ofere acces la datele și serviciile sale în condiții de siguranță, pentru a îmbunătăți transparența și eficiența, și este de acord cu principiul conform căruia administrațiile publice ar trebui să facă schimb de informații atât între ele, cât și cu cetățenii și întreprinderile, într-un mod transparent și favorabil incluziunii;

| 17. | își reiterează sprijinul față de principiul „digital prin definiție”, inclusiv în dimensiunea sa transfrontalieră, pentru serviciile furnizate de administrațiile publice, cu condiția să fie însoțit de măsuri care să asigure incluziunea digitală (1); |
| --- | --- |

17.

își reiterează sprijinul față de principiul „digital prin definiție”, inclusiv în dimensiunea sa transfrontalieră, pentru serviciile furnizate de administrațiile publice, cu condiția să fie însoțit de măsuri care să asigure incluziunea digitală (1);

| 18. | sprijină principiul „o singură dată”, care presupune că administrațiile publice solicită cetățenilor și întreprinderilor aceleași informații doar o singură dată. Această abordare ar simplifica contactele dintre cetățeni, întreprinderi și administrația publică; |
| --- | --- |

18.

sprijină principiul „o singură dată”, care presupune că administrațiile publice solicită cetățenilor și întreprinderilor aceleași informații doar o singură dată. Această abordare ar simplifica contactele dintre cetățeni, întreprinderi și administrația publică;

| 19. | sprijină principiul interoperabilității implicite, care reprezintă un factor esențial în utilizarea posibilităților oferite de societatea digitală; |
| --- | --- |

19.

sprijină principiul interoperabilității implicite, care reprezintă un factor esențial în utilizarea posibilităților oferite de societatea digitală;

| 20. | susține principiul elaborării în comun (2) și implicarea sporită a utilizatorilor pe tot parcursul procesului de transformare a serviciilor publice. Acest lucru este, de altfel, în conformitate cu solicitarea CoR de a se lua în considerare și principiul elaborării în comun, astfel încât următorul program de cercetare și inovare al UE să fie realizat cu implicarea deplină a nivelului local și regional (3); |
| --- | --- |

20.

susține principiul elaborării în comun (2) și implicarea sporită a utilizatorilor pe tot parcursul procesului de transformare a serviciilor publice. Acest lucru este, de altfel, în conformitate cu solicitarea CoR de a se lua în considerare și principiul elaborării în comun, astfel încât următorul program de cercetare și inovare al UE să fie realizat cu implicarea deplină a nivelului local și regional (3);

| 21. | prin urmare, salută armonizarea cadrului juridic, odată cu Regulamentul general privind protecția datelor, care permite o conciliere, în conformitate cu principiul proporționalității, între dreptul fundamental al persoanelor fizice la protecție în prelucrarea datelor cu caracter personal și toate celelalte drepturi fundamentale relevante și reamintește faptul că implementarea fragmentată a protecției datelor cu caracter personal în Uniunea Europeană este o sursă de insecuritate juridică care dăunează liberei circulații a datelor la nivelul întregii UE. Dezvoltarea noii inițiative MyData pe parcursul Președinției estone a Consiliului oferă noi posibilități, prin aceasta îmbunătățindu-se gestionarea datelor cu caracter personal, cu accent pe individ; |
| --- | --- |

21.

prin urmare, salută armonizarea cadrului juridic, odată cu Regulamentul general privind protecția datelor, care permite o conciliere, în conformitate cu principiul proporționalității, între dreptul fundamental al persoanelor fizice la protecție în prelucrarea datelor cu caracter personal și toate celelalte drepturi fundamentale relevante și reamintește faptul că implementarea fragmentată a protecției datelor cu caracter personal în Uniunea Europeană este o sursă de insecuritate juridică care dăunează liberei circulații a datelor la nivelul întregii UE. Dezvoltarea noii inițiative MyData pe parcursul Președinției estone a Consiliului oferă noi posibilități, prin aceasta îmbunătățindu-se gestionarea datelor cu caracter personal, cu accent pe individ;

| 22. | subliniază rolul important pe care îl pot juca autoritățile locale și regionale, în special în zonele de frontieră, în identificarea, testarea și dezvoltarea unor servicii transfrontaliere relevante, eficiente și permanente; |
| --- | --- |

22.

subliniază rolul important pe care îl pot juca autoritățile locale și regionale, în special în zonele de frontieră, în identificarea, testarea și dezvoltarea unor servicii transfrontaliere relevante, eficiente și permanente;

| 23. | subliniază că sectorul privat are un rol în dezvoltarea unei abordări cuprinzătoare. Inovarea le oferă consumatorilor acces la o multitudine de servicii, atât publice, cât și private, prin intermediul unor proceduri simplificate. Prin urmare, sectorul privat ar trebui să fie considerat un actor cu drepturi depline și un partener al administrațiilor publice în materie de inovare; |
| --- | --- |

23.

subliniază că sectorul privat are un rol în dezvoltarea unei abordări cuprinzătoare. Inovarea le oferă consumatorilor acces la o multitudine de servicii, atât publice, cât și private, prin intermediul unor proceduri simplificate. Prin urmare, sectorul privat ar trebui să fie considerat un actor cu drepturi depline și un partener al administrațiilor publice în materie de inovare;

| 24. | amintește că, în măsura în care impune noi modele de consum, de muncă și de relaționare, digitizarea economiei creează, în rândul cetățenilor, noi așteptări în ceea ce privește serviciile publice. În acest context, inovarea sectorului public și o mai bună utilizare a guvernării electronice prezintă, de asemenea, o ocazie de a răspunde mai eficient la aceste schimbări, în special în ceea ce privește dezvoltarea economiei colaborative și aspectele conexe, cum ar fi procedurile de înregistrare, impozitarea și ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

24.

amintește că, în măsura în care impune noi modele de consum, de muncă și de relaționare, digitizarea economiei creează, în rândul cetățenilor, noi așteptări în ceea ce privește serviciile publice. În acest context, inovarea sectorului public și o mai bună utilizare a guvernării electronice prezintă, de asemenea, o ocazie de a răspunde mai eficient la aceste schimbări, în special în ceea ce privește dezvoltarea economiei colaborative și aspectele conexe, cum ar fi procedurile de înregistrare, impozitarea și ocuparea forței de muncă;

A.   Dimensiunea structurală

| 25. | consideră că procesul de consolidare a incluziunii digitale și de diseminare a serviciilor digitale reprezintă un proiect prioritar, a cărui miză se intersectează cu cea a pieței unice digitale, care implică reducerea numărului de zone încă neacoperite de rețele fiabile și de înaltă performanță, la prețuri accesibile. În același timp, trebuie desfășurate acțiuni menite să stimuleze în continuare rețelele digitale de cooperare și să dezvolte în mai mare măsură conținuturile acestor rețele; |
| --- | --- |

25.

consideră că procesul de consolidare a incluziunii digitale și de diseminare a serviciilor digitale reprezintă un proiect prioritar, a cărui miză se intersectează cu cea a pieței unice digitale, care implică reducerea numărului de zone încă neacoperite de rețele fiabile și de înaltă performanță, la prețuri accesibile. În același timp, trebuie desfășurate acțiuni menite să stimuleze în continuare rețelele digitale de cooperare și să dezvolte în mai mare măsură conținuturile acestor rețele;

| 26. | consideră că administrațiile publice, la fel ca toate organizațiile care utilizează date sensibile, trebuie să aibă sistematic în vedere clasificarea și securizarea acestor date. Având în vedere daunele considerabile pe care le pot provoca pirateria informatică, atacurile cibernetice și terorismul cibernetic, este necesar să se aibă în vedere, în anumite cazuri, soluții care să permită ca date și chiar un sistem, în ansamblu, să fie separate fizic de internet; |
| --- | --- |

26.

consideră că administrațiile publice, la fel ca toate organizațiile care utilizează date sensibile, trebuie să aibă sistematic în vedere clasificarea și securizarea acestor date. Având în vedere daunele considerabile pe care le pot provoca pirateria informatică, atacurile cibernetice și terorismul cibernetic, este necesar să se aibă în vedere, în anumite cazuri, soluții care să permită ca date și chiar un sistem, în ansamblu, să fie separate fizic de internet;

| 27. | subliniază rolul Comisiei Europene în ceea ce privește crearea condițiilor de bază pentru interoperabilitate și armonizare, pentru a permite schimbul de informații care stă la baza acestor principii; |
| --- | --- |

27.

subliniază rolul Comisiei Europene în ceea ce privește crearea condițiilor de bază pentru interoperabilitate și armonizare, pentru a permite schimbul de informații care stă la baza acestor principii;

| 28. | își afirmă ambiția de a crea servicii publice transfrontaliere care utilizează soluții digitale și, în acest sens, salută cu interes inițiativele de îmbunătățire a interoperabilității între diferitele administrații, precum și dezvoltarea de soluții precum identificarea electronică și semnătura electronică; |
| --- | --- |

28.

își afirmă ambiția de a crea servicii publice transfrontaliere care utilizează soluții digitale și, în acest sens, salută cu interes inițiativele de îmbunătățire a interoperabilității între diferitele administrații, precum și dezvoltarea de soluții precum identificarea electronică și semnătura electronică;

| 29. | solicită o abordare cuprinzătoare pentru dezvoltarea infrastructurilor digitale, în cadrul căreia diferitele administrații să se doteze cu soluții interoperabile și să utilizeze, pe cât posibil, o bază tehnică comună, elaborând în același timp aplicații specifice nevoilor proprii. Printr-o astfel de abordare, nu ar fi neapărat necesar să se creeze infrastructuri proprii fiecărui serviciu, s-ar reduce costurile și s-ar obține totodată beneficii în ceea ce privește eficiența. În plus, o astfel de abordare ar contribui la prevenirea fragmentării teritoriale a pieței unice; |
| --- | --- |

29.

solicită o abordare cuprinzătoare pentru dezvoltarea infrastructurilor digitale, în cadrul căreia diferitele administrații să se doteze cu soluții interoperabile și să utilizeze, pe cât posibil, o bază tehnică comună, elaborând în același timp aplicații specifice nevoilor proprii. Printr-o astfel de abordare, nu ar fi neapărat necesar să se creeze infrastructuri proprii fiecărui serviciu, s-ar reduce costurile și s-ar obține totodată beneficii în ceea ce privește eficiența. În plus, o astfel de abordare ar contribui la prevenirea fragmentării teritoriale a pieței unice;

| 30. | își reiterează totuși, în acest context, solicitarea ca proiectele de dezvoltare a infrastructurii de bandă largă să fie recunoscute ca prestări de servicii de interes economic general (4); |
| --- | --- |

30.

își reiterează totuși, în acest context, solicitarea ca proiectele de dezvoltare a infrastructurii de bandă largă să fie recunoscute ca prestări de servicii de interes economic general (4);

| 31. | sprijină inițiativele care duc la îmbunătățirea accesului cetățenilor și al întreprinderilor la servicii publice. Simplificarea și concentrarea pe nevoile utilizatorilor ar trebui să fie principiile directoare ale fiecărei inițiative; |
| --- | --- |

31.

sprijină inițiativele care duc la îmbunătățirea accesului cetățenilor și al întreprinderilor la servicii publice. Simplificarea și concentrarea pe nevoile utilizatorilor ar trebui să fie principiile directoare ale fiecărei inițiative;

B.   Dimensiunea umană

| 32. | consideră că, pentru ca sectorul public să fie cu adevărat inovator, sunt necesare schimbări profunde în cultura organizațională și subliniază rolul pe care îl pot avea funcționarii din diverse servicii publice ca factori de stimulare a inovării; |
| --- | --- |

32.

consideră că, pentru ca sectorul public să fie cu adevărat inovator, sunt necesare schimbări profunde în cultura organizațională și subliniază rolul pe care îl pot avea funcționarii din diverse servicii publice ca factori de stimulare a inovării;

| 33. | dorește ca formarea continuă a funcționarilor publici ca utilizatori ai noilor soluții digitale să devină o prioritate atât pentru administrațiile locale, cât și pentru cele naționale și își exprimă dorința ca această cultură a transparenței, comunicării și schimburilor de experiență să fie difuzată în cadrul administrațiilor; |
| --- | --- |

33.

dorește ca formarea continuă a funcționarilor publici ca utilizatori ai noilor soluții digitale să devină o prioritate atât pentru administrațiile locale, cât și pentru cele naționale și își exprimă dorința ca această cultură a transparenței, comunicării și schimburilor de experiență să fie difuzată în cadrul administrațiilor;

| 34. | solicită crearea, în cadrul diferitelor administrații, a unor echipe multidisciplinare de înalt nivel, care să poată implica utilizatorii și care să aibă misiunea de a propune soluții inovatoare factorilor de decizie din domeniul public; |
| --- | --- |

34.

solicită crearea, în cadrul diferitelor administrații, a unor echipe multidisciplinare de înalt nivel, care să poată implica utilizatorii și care să aibă misiunea de a propune soluții inovatoare factorilor de decizie din domeniul public;

| 35. | consideră că valorificarea la maximum a potențialului guvernării electronice presupune în prealabil efortul de câștigare a încrederii cetățenilor și a întreprinderilor în modul cum sunt întrebuințate datele care li se solicită și că această încredere implică necesitatea ca anumite date să facă obiectul unei protecții armonizate, de nivel înalt. În acest sens, observă cu interes că încrederea crește în măsura în care cetățenii și întreprinderile dispun de un drept de control asupra întrebuințării datelor lor de către administrațiile publice; |
| --- | --- |

35.

consideră că valorificarea la maximum a potențialului guvernării electronice presupune în prealabil efortul de câștigare a încrederii cetățenilor și a întreprinderilor în modul cum sunt întrebuințate datele care li se solicită și că această încredere implică necesitatea ca anumite date să facă obiectul unei protecții armonizate, de nivel înalt. În acest sens, observă cu interes că încrederea crește în măsura în care cetățenii și întreprinderile dispun de un drept de control asupra întrebuințării datelor lor de către administrațiile publice;

| 36. | consideră că modernizarea administrației prin soluții digitale trebuie să permită și o mai bună participare a cetățenilor la procesul decizional public și că acest obiectiv, deosebit de important pentru democrația locală, trebuie să facă obiectul unor inițiative specifice; |
| --- | --- |

36.

consideră că modernizarea administrației prin soluții digitale trebuie să permită și o mai bună participare a cetățenilor la procesul decizional public și că acest obiectiv, deosebit de important pentru democrația locală, trebuie să facă obiectul unor inițiative specifice;

| 37. | subliniază, prin urmare, importanța principiului elaborării în comun a procedurilor publice, cu implicarea utilizatorilor în conceperea și realizarea serviciilor publice. Acest nou mod de cooperare între autoritățile publice, cetățeni și întreprinderi permite satisfacerea nevoilor utilizatorilor și, totodată, identificarea competențelor și a capacităților cetățenilor și corelarea acestora, astfel încât să fie posibilă colaborarea și îmbunătățirea calității serviciilor furnizate. Sugerează utilizarea instrumentelor existente, precum setul de instrumente ale OCDE, și promovarea acestora la nivel local și regional; |
| --- | --- |

37.

subliniază, prin urmare, importanța principiului elaborării în comun a procedurilor publice, cu implicarea utilizatorilor în conceperea și realizarea serviciilor publice. Acest nou mod de cooperare între autoritățile publice, cetățeni și întreprinderi permite satisfacerea nevoilor utilizatorilor și, totodată, identificarea competențelor și a capacităților cetățenilor și corelarea acestora, astfel încât să fie posibilă colaborarea și îmbunătățirea calității serviciilor furnizate. Sugerează utilizarea instrumentelor existente, precum setul de instrumente ale OCDE, și promovarea acestora la nivel local și regional;

| 38. | propune stimularea activă a cooperării în rețea dintre centrele europene de inovare, pentru a dinamiza capacitatea de inovare a orașelor și a regiunilor; |
| --- | --- |

38.

propune stimularea activă a cooperării în rețea dintre centrele europene de inovare, pentru a dinamiza capacitatea de inovare a orașelor și a regiunilor;

| 39. | consideră că digitizarea administrației trebuie să garanteze accesul tuturor cetățenilor la tehnologia digitală, indiferent de nivelul de educație, de vârstă sau de un eventual handicap și oriunde s-ar afla în Europa; |
| --- | --- |

39.

consideră că digitizarea administrației trebuie să garanteze accesul tuturor cetățenilor la tehnologia digitală, indiferent de nivelul de educație, de vârstă sau de un eventual handicap și oriunde s-ar afla în Europa;

| 40. | subliniază că sensibilizarea și formarea cetățenilor și a întreprinderilor, în special a IMM-urilor, pentru utilizarea serviciilor publice digitale, vor avea un rol decisiv în acceptarea mutației digitale în sectorul public, în special de către categoriile de cetățeni cel mai puțin familiarizate cu aceste tehnologii; |
| --- | --- |

40.

subliniază că sensibilizarea și formarea cetățenilor și a întreprinderilor, în special a IMM-urilor, pentru utilizarea serviciilor publice digitale, vor avea un rol decisiv în acceptarea mutației digitale în sectorul public, în special de către categoriile de cetățeni cel mai puțin familiarizate cu aceste tehnologii;

| 41. | consideră, de asemenea, că această schimbare de mentalitate este bazată pe educație și formare; susține, prin urmare, introducerea de cursuri de informatică în programa școlară, pentru ca noile generații să poată dobândi competențe digitale reale, care să le permită să joace un rol activ în societatea de mâine, bazată pe cunoaștere. Asigurarea unor structuri adecvate pentru învățarea pe tot parcursul vieții trebuie să le ofere adulților de toate vârstele posibilitatea de a dobândi competențe digitale sau de a și le îmbunătăți; |
| --- | --- |

41.

consideră, de asemenea, că această schimbare de mentalitate este bazată pe educație și formare; susține, prin urmare, introducerea de cursuri de informatică în programa școlară, pentru ca noile generații să poată dobândi competențe digitale reale, care să le permită să joace un rol activ în societatea de mâine, bazată pe cunoaștere. Asigurarea unor structuri adecvate pentru învățarea pe tot parcursul vieții trebuie să le ofere adulților de toate vârstele posibilitatea de a dobândi competențe digitale sau de a și le îmbunătăți;

Avantajele unei cooperări consolidate

| 42. | subliniază că inovarea în sectorul public poate fi facilitată prin cooperare și schimb de bune practici între administrațiile publice și la nivel transfrontalier; |
| --- | --- |

42.

subliniază că inovarea în sectorul public poate fi facilitată prin cooperare și schimb de bune practici între administrațiile publice și la nivel transfrontalier;

| 43. | salută cu interes experimentele care vizează schimburi de date între autorități, după modelul proiectului-pilot lansat de Estonia și Finlanda (5), și propune sprijinirea acestui tip de colaborare în contextul cooperării interregionale; |
| --- | --- |

43.

salută cu interes experimentele care vizează schimburi de date între autorități, după modelul proiectului-pilot lansat de Estonia și Finlanda (5), și propune sprijinirea acestui tip de colaborare în contextul cooperării interregionale;

| 44. | sugerează să se dezvolte inițiativele care permit identificarea măsurilor inovatoare aplicate de autoritățile locale și regionale, schimbul de experiență și difuzarea de bune practici; |
| --- | --- |

44.

sugerează să se dezvolte inițiativele care permit identificarea măsurilor inovatoare aplicate de autoritățile locale și regionale, schimbul de experiență și difuzarea de bune practici;

| 45. | subliniază importanța unei strânse implicări a autorităților locale și regionale în toate politicile ce-și propun stimularea inovării în sectorul public prin intermediul soluțiilor digitale; |
| --- | --- |

45.

subliniază importanța unei strânse implicări a autorităților locale și regionale în toate politicile ce-și propun stimularea inovării în sectorul public prin intermediul soluțiilor digitale;

Recomandări

| 46. | afirmă rolul esențial pe care trebuie să-l joace autoritățile locale și regionale în modernizarea sectorului public; |
| --- | --- |

46.

afirmă rolul esențial pe care trebuie să-l joace autoritățile locale și regionale în modernizarea sectorului public;

| 47. | salută implicarea Comitetului European al Regiunilor în platformele existente, cum ar fi Comitetul director al Planului de acțiune al UE privind guvernarea electronică 2016-2020. Consideră, cu toate acestea, că statutul de membru cu drepturi depline în cadrul acestui comitet, precum și un parteneriat cu Observatorul inovării în sectorul public al OCDE, ar permite Comitetului European al Regiunilor să contribuie mai substanțial la promovarea inovării în sectorul public; |
| --- | --- |

47.

salută implicarea Comitetului European al Regiunilor în platformele existente, cum ar fi Comitetul director al Planului de acțiune al UE privind guvernarea electronică 2016-2020. Consideră, cu toate acestea, că statutul de membru cu drepturi depline în cadrul acestui comitet, precum și un parteneriat cu Observatorul inovării în sectorul public al OCDE, ar permite Comitetului European al Regiunilor să contribuie mai substanțial la promovarea inovării în sectorul public;

| 48. | sugerează, de asemenea, stabilirea unui parteneriat între Comitetul European al Regiunilor și Parteneriatul pentru o guvernare deschisă; |
| --- | --- |

48.

sugerează, de asemenea, stabilirea unui parteneriat între Comitetul European al Regiunilor și Parteneriatul pentru o guvernare deschisă;

| 49. | propune elaborarea unor indicatori concreți, care să permită analize comparative demne de încredere între administrațiile publice în ceea ce privește deschiderea față de soluțiile digitale; |
| --- | --- |

49.

propune elaborarea unor indicatori concreți, care să permită analize comparative demne de încredere între administrațiile publice în ceea ce privește deschiderea față de soluțiile digitale;

| 50. | invită sectorul public să se angajeze într-un demers inovator axat pe nevoile utilizatorilor și să adopte principiul accesului tuturor cetățenilor și întreprinderilor la serviciile digitale, fără discriminare, principiul asigurării unui nivel ridicat de protecție a datelor sensibile, precum și principiile „digital prin definiție”, „o dată pentru totdeauna” și principiul interoperabilității; |
| --- | --- |

50.

invită sectorul public să se angajeze într-un demers inovator axat pe nevoile utilizatorilor și să adopte principiul accesului tuturor cetățenilor și întreprinderilor la serviciile digitale, fără discriminare, principiul asigurării unui nivel ridicat de protecție a datelor sensibile, precum și principiile „digital prin definiție”, „o dată pentru totdeauna” și principiul interoperabilității;

| 51. | propune declararea orașelor și regiunilor interesate drept vârfuri de lance pentru regândirea inovatoare a administrației publice și pentru achizițiile publice inovatoare, astfel încât să se poată oferi servicii mai eficace și să se realizeze economii de scară pentru întreaga UE; |
| --- | --- |

51.

propune declararea orașelor și regiunilor interesate drept vârfuri de lance pentru regândirea inovatoare a administrației publice și pentru achizițiile publice inovatoare, astfel încât să se poată oferi servicii mai eficace și să se realizeze economii de scară pentru întreaga UE;

| 52. | susține apelul adresat de Parlamentul European Comisiei Europene privind rolul de model care îi revine în acest domeniu; |
| --- | --- |

52.

susține apelul adresat de Parlamentul European Comisiei Europene privind rolul de model care îi revine în acest domeniu;

| 53. | sugerează organizarea unui eveniment care să permită, în mod regulat, promovarea celor mai bune practici inițiate de autoritățile locale și regionale în materie de inovare prin soluții digitale. |
| --- | --- |

53.

sugerează organizarea unui eveniment care să permită, în mod regulat, promovarea celor mai bune practici inițiate de autoritățile locale și regionale în materie de inovare prin soluții digitale.

Bruxelles, 30 noiembrie 2017.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Avizul CoR pe tema „Planul de acțiune privind guvernarea electronică 2016-2020” (COR-2016-02882)

1

(2)  https://www.oecd.org/governance/observatory-public-sector-innovation/blog/page/citizenpoweredcitiesco-producingbetterpublicserviceswithcitizens.htm

2

(3)  Avizul CoR pe tema „Dimensiunea locală și regională a programului Orizont 2020 și noul program-cadru pentru cercetare și inovare” (COR-2017-00854).

3

(4)  Avizul CoR pe tema „Inițiativa europeană în domeniul cloud computingului și prioritățile de standardizare în sectorul TIC pentru piața unică digitală” (COR-2016-02880).

4

cloud computingului

(5)  Estonia și Finlanda sunt în curs de a-și intensifica cooperarea pentru dezvoltarea „X-Road”, un sistem care să asigure schimbul de date directe și securizate între membrii săi. Nordic Institute for Interoperability Solutions (Institutul nordic pentru soluții de interoperabilitate) nou creat și instituit în comun de către cele două țări va juca un rol-cheie în dezvoltarea ulterioară a platformei de interoperabilitate X-Road. (http://vm.fi/en/article/-/asset_publisher/suomi-ja-viro-perustavat-yhteisen-instituutin-kehittamaan-x-road-teknologiaa)

5

Nordic Institute for Interoperability Solutions

---

| 8.5.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 164/39 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 164/39

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Dezinstituționalizarea persoanelor din sistemele de îngrijire la nivel local și regional

(2018/C 164/07)

| Raportor: | Xamuel GONZALEZ WESTLING (SE-PSE), membru al Consiliului Local Hofors |
| --- | --- |

Raportor:

Xamuel GONZALEZ WESTLING (SE-PSE), membru al Consiliului Local Hofors

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Drepturile persoanelor cu handicap

| 1. | salută invitația din partea guvernului eston de elaborare a unui aviz pe tema „Dezinstituționalizarea persoanelor din sistemele de îngrijire la nivel local și regional”. Se estimează că una din șase persoane din UE – aproximativ 80 de milioane de cetățeni – este afectată de o anumită formă de handicap cu grade diferite de gravitate. Mai mult de o treime din persoanele cu vârsta de peste 75 de ani suferă de un handicap care le împiedică să ducă o viață zilnică normală. Se prevede că, în următorii ani, aceste cifre vor crește, odată cu creșterea numărului de persoane în vârstă din UE (1). Deși calitatea vieții și condițiile de viață s-au îmbunătățit în mod semnificativ pentru persoanele cu handicap, există încă – într-o măsură mai mare sau mai mică – deficiențe în materie de tratament și îngrijire și cu privire la modul în care persoanele cu handicap sunt percepute în majoritatea statelor membre ale UE. Astfel, continuă să mai existe, din păcate, cazuri în care, dreptul persoanelor afectate de întârzieri de dezvoltare și/sau de boli psihice de a lua decizii privind propria lor viață este limitat; |
| --- | --- |

1.

salută invitația din partea guvernului eston de elaborare a unui aviz pe tema „Dezinstituționalizarea persoanelor din sistemele de îngrijire la nivel local și regional”. Se estimează că una din șase persoane din UE – aproximativ 80 de milioane de cetățeni – este afectată de o anumită formă de handicap cu grade diferite de gravitate. Mai mult de o treime din persoanele cu vârsta de peste 75 de ani suferă de un handicap care le împiedică să ducă o viață zilnică normală. Se prevede că, în următorii ani, aceste cifre vor crește, odată cu creșterea numărului de persoane în vârstă din UE (1). Deși calitatea vieții și condițiile de viață s-au îmbunătățit în mod semnificativ pentru persoanele cu handicap, există încă – într-o măsură mai mare sau mai mică – deficiențe în materie de tratament și îngrijire și cu privire la modul în care persoanele cu handicap sunt percepute în majoritatea statelor membre ale UE. Astfel, continuă să mai existe, din păcate, cazuri în care, dreptul persoanelor afectate de întârzieri de dezvoltare și/sau de boli psihice de a lua decizii privind propria lor viață este limitat;

| 2. | este ferm convins că persoanelor cu handicap trebuie să li se asigure toate șansele posibile de autonomie în cadrul societății și respectarea libertății de alegere; reamintește în acest context că sistemele de asistență sunt diferite, în funcție de țară, aceasta însemnând că tranziția către îngrijirea de proximitate trebuie să se adapteze trăsăturilor specifice locale și să implice comunitățile respective, pe utilizatori și pe familiile acestora; dorește să sublinieze că scopul acestui aviz nu este să elimine sau să condamne îngrijirea instituționalizată în toate circumstanțele; structurile instituționale nu reprezintă soluția, însă ele ar putea fi considerate a fi una dintre soluțiile disponibile. În anumite țări, instituțiile au dovedit o mai mare deschidere în raport cu noile modalități de sprijinire, pentru a se adapta la diversele situații și a oferi fiecăruia cât mai multe șanse de împlinire personală, indiferent de gradul de handicap. O atenție specială trebuie acordată rolului familiilor pentru bunul mers al acestor instituții; |
| --- | --- |

2.

este ferm convins că persoanelor cu handicap trebuie să li se asigure toate șansele posibile de autonomie în cadrul societății și respectarea libertății de alegere; reamintește în acest context că sistemele de asistență sunt diferite, în funcție de țară, aceasta însemnând că tranziția către îngrijirea de proximitate trebuie să se adapteze trăsăturilor specifice locale și să implice comunitățile respective, pe utilizatori și pe familiile acestora; dorește să sublinieze că scopul acestui aviz nu este să elimine sau să condamne îngrijirea instituționalizată în toate circumstanțele; structurile instituționale nu reprezintă soluția, însă ele ar putea fi considerate a fi una dintre soluțiile disponibile. În anumite țări, instituțiile au dovedit o mai mare deschidere în raport cu noile modalități de sprijinire, pentru a se adapta la diversele situații și a oferi fiecăruia cât mai multe șanse de împlinire personală, indiferent de gradul de handicap. O atenție specială trebuie acordată rolului familiilor pentru bunul mers al acestor instituții;

| 3. | observă că, în conformitate cu articolul 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, rolul UE în politicile de sănătate publică se limitează, în principal, la a completa politicile desfășurate în acest sens în statele membre la nivel național, regional sau local. Respectând principiul subsidiarității, misiunea UE acoperă următoarele domenii:






  — | promovarea coordonării îndreptate spre îmbunătățirea sănătății publice, prevenirea bolilor și afecțiunilor umane și evitarea surselor de pericol pentru sănătatea fizică și mentală. Această acțiune cuprinde combaterea marilor flageluri, favorizând cercetarea cauzelor, a transmiterii și prevenirii acestora, precum și informarea și educația în materie de sănătate. Ea include, de asemenea, și supravegherea amenințărilor transfrontaliere grave privind sănătatea, alerta timpurie în cazul unor asemenea amenințări și combaterea lor; |
| --- | --- | --- |

3.

observă că, în conformitate cu articolul 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, rolul UE în politicile de sănătate publică se limitează, în principal, la a completa politicile desfășurate în acest sens în statele membre la nivel național, regional sau local. Respectând principiul subsidiarității, misiunea UE acoperă următoarele domenii:

—

promovarea coordonării îndreptate spre îmbunătățirea sănătății publice, prevenirea bolilor și afecțiunilor umane și evitarea surselor de pericol pentru sănătatea fizică și mentală. Această acțiune cuprinde combaterea marilor flageluri, favorizând cercetarea cauzelor, a transmiterii și prevenirii acestora, precum și informarea și educația în materie de sănătate. Ea include, de asemenea, și supravegherea amenințărilor transfrontaliere grave privind sănătatea, alerta timpurie în cazul unor asemenea amenințări și combaterea lor;

| — | stabilirea unor standarde înalte de calitate și de securitate pentru organe și substanțe de origine umană, precum și în domeniile veterinar, fitosanitar și farmaceutic; |
| --- | --- |

—

stabilirea unor standarde înalte de calitate și de securitate pentru organe și substanțe de origine umană, precum și în domeniile veterinar, fitosanitar și farmaceutic;

| 4. | subliniază că Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CNUDPH), adoptată în 2006, reprezintă un punct de cotitură în abordarea chestiunii handicapului, concentrându-se acum asupra modului în care societatea și mediul se pot adapta astfel, încât barierele cu care se confruntă persoanele cu handicap să fie eliminate, oferind acestor persoane posibilitatea de a fi integrați în societate și de a trăi cât mai autonom posibil. În noiembrie 2017, 27 din cele 28 de state membre ale UE ratificaseră Convenția, iar 22 dintre ele ratificaseră și Protocolul opțional (2). CoR recomandă ca toate statele membre să ratifice atât Convenția, cât și Protocolul opțional la aceasta; |
| --- | --- |

4.

subliniază că Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CNUDPH), adoptată în 2006, reprezintă un punct de cotitură în abordarea chestiunii handicapului, concentrându-se acum asupra modului în care societatea și mediul se pot adapta astfel, încât barierele cu care se confruntă persoanele cu handicap să fie eliminate, oferind acestor persoane posibilitatea de a fi integrați în societate și de a trăi cât mai autonom posibil. În noiembrie 2017, 27 din cele 28 de state membre ale UE ratificaseră Convenția, iar 22 dintre ele ratificaseră și Protocolul opțional (2). CoR recomandă ca toate statele membre să ratifice atât Convenția, cât și Protocolul opțional la aceasta;

| 5. | va utiliza definiția ONU a termenului „handicap”, conform căreia acesta se referă la rezultatul interacțiunii dintre persoanele cu deficiențe permanente de dezvoltare de natură fizică, psihologică, mintală sau senzorială și barierele comportamentale și de mediu care împiedică participarea lor deplină și efectivă la viața socială în condiții egale cu celelalte persoane. Handicapul poate apărea ca urmare a unei boli sau a altor circumstanțe sau să reprezinte un prejudiciu congenital sau dobândit în cursul vieții. Aceste boli, împrejurări sau vătămări pot fi de natură temporară sau permanentă; |
| --- | --- |

5.

va utiliza definiția ONU a termenului „handicap”, conform căreia acesta se referă la rezultatul interacțiunii dintre persoanele cu deficiențe permanente de dezvoltare de natură fizică, psihologică, mintală sau senzorială și barierele comportamentale și de mediu care împiedică participarea lor deplină și efectivă la viața socială în condiții egale cu celelalte persoane. Handicapul poate apărea ca urmare a unei boli sau a altor circumstanțe sau să reprezinte un prejudiciu congenital sau dobândit în cursul vieții. Aceste boli, împrejurări sau vătămări pot fi de natură temporară sau permanentă;

Tranziția de la îngrijirile instituționalizate la îngrijirile comunitare

| 6. | salută inițiativa comisarului Vladimir Špidla, care, cu sprijinul unui grup de experți, a elaborat „Orientările europene comune asupra tranziției de la îngrijirea instituțională către cea din cadrul comunității” (3). CoR recomandă utilizarea definiției termenului „instituție” din aceste orientări, și anume: „orice servicii de îngrijire de tip rezidențial, în care rezidenții sunt izolați de comunitatea în sensul mai amplu și/sau sunt obligați să trăiască împreună; rezidenții nu au control suficient asupra vieții lor și asupra deciziilor care îi afectează, iar cerințele organizației în sine tind să prevaleze în fața nevoilor individuale ale rezidenților”. Orientările au fost elaborate pentru a sprijini statele membre în ceea ce privește tranziția de la asistența instituțională la cea acordată la nivelul comunității. Pe baza experienței și a lecțiilor învățate din acele țări care au introdus deja dezinstituționalizarea, acest proces ar trebui să cuprindă, pe parcursul timpului, următoarele aspecte: o strategie și o viziune comună; implicarea persoanelor afectate și a familiilor lor; responsabilitatea comună a tuturor actorilor de la toate nivelurile; conducere și guvernanță; sprijinirea procesului. CoR observă că orientările pot oferi un sprijin valoros pentru trecerea cu succes de la îngrijirea instituționalizată la îngrijirea la nivelul propriei comunități și recomandă ca acestea să fie utilizate de către toate statele membre; |
| --- | --- |

6.

salută inițiativa comisarului Vladimir Špidla, care, cu sprijinul unui grup de experți, a elaborat „Orientările europene comune asupra tranziției de la îngrijirea instituțională către cea din cadrul comunității” (3). CoR recomandă utilizarea definiției termenului „instituție” din aceste orientări, și anume: „orice servicii de îngrijire de tip rezidențial, în care rezidenții sunt izolați de comunitatea în sensul mai amplu și/sau sunt obligați să trăiască împreună; rezidenții nu au control suficient asupra vieții lor și asupra deciziilor care îi afectează, iar cerințele organizației în sine tind să prevaleze în fața nevoilor individuale ale rezidenților”. Orientările au fost elaborate pentru a sprijini statele membre în ceea ce privește tranziția de la asistența instituțională la cea acordată la nivelul comunității. Pe baza experienței și a lecțiilor învățate din acele țări care au introdus deja dezinstituționalizarea, acest proces ar trebui să cuprindă, pe parcursul timpului, următoarele aspecte: o strategie și o viziune comună; implicarea persoanelor afectate și a familiilor lor; responsabilitatea comună a tuturor actorilor de la toate nivelurile; conducere și guvernanță; sprijinirea procesului. CoR observă că orientările pot oferi un sprijin valoros pentru trecerea cu succes de la îngrijirea instituționalizată la îngrijirea la nivelul propriei comunități și recomandă ca acestea să fie utilizate de către toate statele membre;

| 7. | observă că conceptul de asistență instituțională ajunge să fie din ce în ce mai mult pus sub semnul întrebării și că o serie de studii științifice au demonstrat că îngrijirea instituționalizată pe termen lung are ample consecințe negative asupra persoanelor afectate, cum ar fi pierderea libertății, stigmatizarea, pierderea autonomiei și depersonalizarea. Există, de asemenea, efecte negative asupra personalului care lucrează în structurile instituționale. Plecând de la aceste concluzii, s-a ajuns la opinia comună că formele mai deschise de îngrijire, la nivelul comunității, sunt de preferat și ar trebui să constituie direcția de urmat pentru practica medicală. Acesta este, de asemenea, un element evidențiat în „Planul de acțiune european privind sănătatea mintală” (4), elaborat de Biroul regional pentru Europa al Organizației Mondiale a Sănătății, în dialog și strânsă cooperare cu statele membre, care sprijină la rândul lor acest plan. CoR reamintește și că Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CNUDPH) recunoaște dreptul persoanelor cu handicap „dreptul egal al tuturor persoanelor cu handicap de a trăi în comunitate, având o libertate de alegere egală cu a celorlalte persoane” (5); |
| --- | --- |

7.

observă că conceptul de asistență instituțională ajunge să fie din ce în ce mai mult pus sub semnul întrebării și că o serie de studii științifice au demonstrat că îngrijirea instituționalizată pe termen lung are ample consecințe negative asupra persoanelor afectate, cum ar fi pierderea libertății, stigmatizarea, pierderea autonomiei și depersonalizarea. Există, de asemenea, efecte negative asupra personalului care lucrează în structurile instituționale. Plecând de la aceste concluzii, s-a ajuns la opinia comună că formele mai deschise de îngrijire, la nivelul comunității, sunt de preferat și ar trebui să constituie direcția de urmat pentru practica medicală. Acesta este, de asemenea, un element evidențiat în „Planul de acțiune european privind sănătatea mintală” (4), elaborat de Biroul regional pentru Europa al Organizației Mondiale a Sănătății, în dialog și strânsă cooperare cu statele membre, care sprijină la rândul lor acest plan. CoR reamintește și că Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CNUDPH) recunoaște dreptul persoanelor cu handicap „dreptul egal al tuturor persoanelor cu handicap de a trăi în comunitate, având o libertate de alegere egală cu a celorlalte persoane” (5);

| 8. | subliniază că, în contextul evoluțiilor din ultimii douăzeci de ani, multe state membre au trecut prin procese asemănătoare, de dispariție treptată a marilor instituții și spitale specializate, în favoarea unor forme de îngrijire mai deschise, integrate în cadrul comunității. Cu toate acestea, în Europa continuă să existe în continuare peste un milion de persoane cu handicap instituționalizate (6). Trecerea de la îngrijirea instituționalizată la îngrijirea de tip deschis, la nivelul propriei comunități, nu se poate face de pe o zi pe alta. Este vorba despre o tranziție care va dura mai mulți ani și care presupune eforturi și măsuri la toate nivelurile societății, alături de schimbări de mentalitate și un nou cadru juridic. CoR consideră că dezvoltarea unui sistem de îngrijire la nivelul comunității ar trebui să fie o prioritate pentru toate statele membre ale UE și că renunțarea la plasamentul în instituții ar trebui să fie efectuat într-un mod care respectă drepturile și garanțiile persoanelor din grupul-țintă, urmărind mereu binele persoanelor afectate; |
| --- | --- |

8.

subliniază că, în contextul evoluțiilor din ultimii douăzeci de ani, multe state membre au trecut prin procese asemănătoare, de dispariție treptată a marilor instituții și spitale specializate, în favoarea unor forme de îngrijire mai deschise, integrate în cadrul comunității. Cu toate acestea, în Europa continuă să existe în continuare peste un milion de persoane cu handicap instituționalizate (6). Trecerea de la îngrijirea instituționalizată la îngrijirea de tip deschis, la nivelul propriei comunități, nu se poate face de pe o zi pe alta. Este vorba despre o tranziție care va dura mai mulți ani și care presupune eforturi și măsuri la toate nivelurile societății, alături de schimbări de mentalitate și un nou cadru juridic. CoR consideră că dezvoltarea unui sistem de îngrijire la nivelul comunității ar trebui să fie o prioritate pentru toate statele membre ale UE și că renunțarea la plasamentul în instituții ar trebui să fie efectuat într-un mod care respectă drepturile și garanțiile persoanelor din grupul-țintă, urmărind mereu binele persoanelor afectate;

| 9. | consideră că trebuie menționat riscul ca, în cadrul tranziției către o formă de îngrijire mai deschisă și mai bine ancorată în comunitatea locală, statele membre să creeze noi instituții în locul celor anterioare. Acest fapt poate afecta grupurile-țintă cu nevoi deosebit de complexe și de serioase, pe care societatea nu le poate satisface decât cu mari eforturi, și care, în lipsa unor soluții adaptate la nivel individual, ar putea duce la înființarea unor noi instituții și centre de îngrijire. O astfel de evoluție ar putea fi declanșată și de apariția unei crize acute, cum a fost, de exemplu, afluxul de refugiați în multe state membre în toamna anului 2015, când nevoia urgentă de a oferi adăpost a fost acoperită și prin centre de primire și alte structuri instituționale. Soluțiile concepute și planificate ca măsuri temporare riscă să se transforme în soluții de durată – cu consecințe negative pentru persoanele în cauză; |
| --- | --- |

9.

consideră că trebuie menționat riscul ca, în cadrul tranziției către o formă de îngrijire mai deschisă și mai bine ancorată în comunitatea locală, statele membre să creeze noi instituții în locul celor anterioare. Acest fapt poate afecta grupurile-țintă cu nevoi deosebit de complexe și de serioase, pe care societatea nu le poate satisface decât cu mari eforturi, și care, în lipsa unor soluții adaptate la nivel individual, ar putea duce la înființarea unor noi instituții și centre de îngrijire. O astfel de evoluție ar putea fi declanșată și de apariția unei crize acute, cum a fost, de exemplu, afluxul de refugiați în multe state membre în toamna anului 2015, când nevoia urgentă de a oferi adăpost a fost acoperită și prin centre de primire și alte structuri instituționale. Soluțiile concepute și planificate ca măsuri temporare riscă să se transforme în soluții de durată – cu consecințe negative pentru persoanele în cauză;

Combaterea stigmatizării

| 10. | constată că, în diferitele state membre ale UE, există o serie de legi și documente politice care stabilesc, într-o măsură mai mică sau mai mare, că persoanele cu handicap trebuie să aibă posibilitatea de a participa în mod activ la viața societății și să poată trăi la fel ca și ceilalți cetățeni. Cu toate acestea, există o atitudine – uneori ascunsă, alteori vădită – de respingere a persoanelor cu handicap din partea societății. Categoriile stigmatizate sunt deseori tratate cu ostilitate, teamă și nu se bucură de aceeași apreciere și sunt considerate o povară. Diferite studii arată că persoanele cu probleme de sănătate mintală suferă de stigmatizare (7). Stigmatizarea face ca persoanele în cauză să poată fi discriminate. Acest lucru poate lua forma, de exemplu, a unor oferte deficitare în domeniul asistenței medicale sau a excluziunii sociale, făcând ca sănătatea mintală a persoanelor să se deterioreze și mai mult. Astfel se poate ajunge la un cerc vicios care riscă să fie perpetuat și adâncit. Dezinstituționalizarea presupune mai mult decât simpla decizie de a închide instituțiile mari și de a înființa forme alternative de îngrijire. Este vorba și despre combaterea și punerea sub semnul întrebării a prejudecăților și stereotipurilor și despre modificarea mentalităților, astfel încât, în loc să fie privită în principal ca obiecte și beneficiari pasivi de servicii de îngrijire și tratament, persoanele cu handicap să fie percepute de societate ca membri cu drepturi egale, bucurându-se de toate drepturile omului. CoR consideră că, în cadrul procesului de dezinstituționalizare, statele membre ar trebui să combată și stigmatizarea și să prevină discriminarea. În conformitate cu Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (articolele 4-6 din CNUDPH), acest lucru înseamnă că statele membre trebuie să ia măsuri pozitive și preventive de combatere a oricărei forme de discriminare și de apărare și respectare a tuturor drepturilor omului. CoR reamintește că există numeroase bune exemple de campanii naționale de combatere a stigmatizării, atât din alte state membre cât și din țări terțe, care pot servi ca sursă de inspirație; |
| --- | --- |

10.

constată că, în diferitele state membre ale UE, există o serie de legi și documente politice care stabilesc, într-o măsură mai mică sau mai mare, că persoanele cu handicap trebuie să aibă posibilitatea de a participa în mod activ la viața societății și să poată trăi la fel ca și ceilalți cetățeni. Cu toate acestea, există o atitudine – uneori ascunsă, alteori vădită – de respingere a persoanelor cu handicap din partea societății. Categoriile stigmatizate sunt deseori tratate cu ostilitate, teamă și nu se bucură de aceeași apreciere și sunt considerate o povară. Diferite studii arată că persoanele cu probleme de sănătate mintală suferă de stigmatizare (7). Stigmatizarea face ca persoanele în cauză să poată fi discriminate. Acest lucru poate lua forma, de exemplu, a unor oferte deficitare în domeniul asistenței medicale sau a excluziunii sociale, făcând ca sănătatea mintală a persoanelor să se deterioreze și mai mult. Astfel se poate ajunge la un cerc vicios care riscă să fie perpetuat și adâncit. Dezinstituționalizarea presupune mai mult decât simpla decizie de a închide instituțiile mari și de a înființa forme alternative de îngrijire. Este vorba și despre combaterea și punerea sub semnul întrebării a prejudecăților și stereotipurilor și despre modificarea mentalităților, astfel încât, în loc să fie privită în principal ca obiecte și beneficiari pasivi de servicii de îngrijire și tratament, persoanele cu handicap să fie percepute de societate ca membri cu drepturi egale, bucurându-se de toate drepturile omului. CoR consideră că, în cadrul procesului de dezinstituționalizare, statele membre ar trebui să combată și stigmatizarea și să prevină discriminarea. În conformitate cu Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (articolele 4-6 din CNUDPH), acest lucru înseamnă că statele membre trebuie să ia măsuri pozitive și preventive de combatere a oricărei forme de discriminare și de apărare și respectare a tuturor drepturilor omului. CoR reamintește că există numeroase bune exemple de campanii naționale de combatere a stigmatizării, atât din alte state membre cât și din țări terțe, care pot servi ca sursă de inspirație;

| 11. | atrage atenția că unii pacienți sunt transferați către sisteme de îngrijire de proximitate mai deschise, în funcție de necesitățile proprii, evaluate în mod adecvat. Autoritățile locale și regionale ar trebui să se asigure că aceste nevoi sunt satisfăcute pentru a le permite utilizatorilor să aibă control asupra propriei vieți, să facă alegeri reale și să poată lua decizii privind locul unde, cu cine și cum vor să trăiască. Serviciile (inclusiv cele de asistență personală) trebuie să fie disponibile și accesibile tuturor, pentru a garanta că utilizatorii sunt integrați în comunitate și pot trăi o viață cât mai independentă posibil; |
| --- | --- |

11.

atrage atenția că unii pacienți sunt transferați către sisteme de îngrijire de proximitate mai deschise, în funcție de necesitățile proprii, evaluate în mod adecvat. Autoritățile locale și regionale ar trebui să se asigure că aceste nevoi sunt satisfăcute pentru a le permite utilizatorilor să aibă control asupra propriei vieți, să facă alegeri reale și să poată lua decizii privind locul unde, cu cine și cum vor să trăiască. Serviciile (inclusiv cele de asistență personală) trebuie să fie disponibile și accesibile tuturor, pentru a garanta că utilizatorii sunt integrați în comunitate și pot trăi o viață cât mai independentă posibil;

Competențe și aptitudini

| 12. | subliniază că trecerea de la îngrijirea instituționalizată la îngrijirea la nivelul propriei comunități presupune o schimbare de paradigmă și la nivelul personalului și al competențelor de care dispune acesta. Dacă, până în prezent, s-a pus accentul pe cunoștințele medicale și pe personalul medical, trecerea la un sistem de îngrijire la nivelul comunității a făcut să fie nevoie acum de competențele sociale și pedagogice. CoR consideră că este important ca personalul de îngrijire pentru persoanele cu handicap să dispună de cunoștințele relevante pentru a-și îndeplini sarcinile (articolul 4 din CRPD). Dacă se dispune de personal cu competențele necesare, nu numai că tranziția va avea loc mai repede, ci se va putea preveni și crearea unor noi instituții de îngrijire. În multe țări există o lipsă de personal cu calificările academice necesare. Cooperarea și schimburile internaționale în acest domeniu ar trebui să ofere o modalitate de a mări oferta de personal cu competențele necesare. Pentru a facilita tranziția, CoR recomandă, de asemenea, schimbul de personal specializat, dar și noi posibilități de formare profesională la nivelul ciclului secundar sau la nivel universitar. Existența unui personal bine pregătit necesită planificare și coordonare. CoR subliniază importanța formării și recalificării personalului, pentru a include noi cunoștințe despre: drepturile omului, înțelegerea a ce înseamnă să trăiești cu un handicap și a modului de viață în cadrul unei instituții, precum și despre implicarea celor afectați în deciziile referitoare la sprijinul dorit. Nu este ușoară trecerea de la viața instituționalizată la viața în propria locuință, cu posibilitatea de a lua în mod independent multe din deciziile cotidiene. Există riscul ca adaptarea la viața în societate să ducă la izolare și/sau excludere. Este vital să se mențină contactul cu aceste persoane, acordându-le sprijin competent din partea unor persoane care dispun de cunoștințele referitoare la situația și necesitățile lor individuale. Cercetarea și nivelul de cunoștințe în acest domeniu cunosc o evoluție încurajatoare, în special în afecțiunile psihiatrice și neuropsihiatrice. S-a îmbunătățit disponibilitatea și utilizarea metodelor bazate pe cunoaștere și pe date concrete, atât în ceea ce privește metodele de tratament medical și psihologic, cât și în domeniul sprijinului psihosocial și al instrumentelor cognitive. În Suedia, de exemplu, în ultimii ani, Consiliul Național de Sănătate și Asistență Socială (Socialstyrelsen) a elaborat orientări naționale care se aplică mai multor categorii, cum ar fi schizofrenia și alte afecțiuni conexe (8). Aceste orientări conțin recomandări esențiale pentru abordări bazate pe date științifice ale serviciilor de asistență medicală și socială. Consiliul Național pentru Sănătate și Bunăstare din Suedia a publicat, de asemenea, orientări privind metodele de lucru și orientări generale cu privire la cunoștințele și competențele de care au nevoie angajatorii și personalul care lucrează cu persoanele cu diferite handicapuri (9)
   (10); |
| --- | --- |

12.

subliniază că trecerea de la îngrijirea instituționalizată la îngrijirea la nivelul propriei comunități presupune o schimbare de paradigmă și la nivelul personalului și al competențelor de care dispune acesta. Dacă, până în prezent, s-a pus accentul pe cunoștințele medicale și pe personalul medical, trecerea la un sistem de îngrijire la nivelul comunității a făcut să fie nevoie acum de competențele sociale și pedagogice. CoR consideră că este important ca personalul de îngrijire pentru persoanele cu handicap să dispună de cunoștințele relevante pentru a-și îndeplini sarcinile (articolul 4 din CRPD). Dacă se dispune de personal cu competențele necesare, nu numai că tranziția va avea loc mai repede, ci se va putea preveni și crearea unor noi instituții de îngrijire. În multe țări există o lipsă de personal cu calificările academice necesare. Cooperarea și schimburile internaționale în acest domeniu ar trebui să ofere o modalitate de a mări oferta de personal cu competențele necesare. Pentru a facilita tranziția, CoR recomandă, de asemenea, schimbul de personal specializat, dar și noi posibilități de formare profesională la nivelul ciclului secundar sau la nivel universitar. Existența unui personal bine pregătit necesită planificare și coordonare. CoR subliniază importanța formării și recalificării personalului, pentru a include noi cunoștințe despre: drepturile omului, înțelegerea a ce înseamnă să trăiești cu un handicap și a modului de viață în cadrul unei instituții, precum și despre implicarea celor afectați în deciziile referitoare la sprijinul dorit. Nu este ușoară trecerea de la viața instituționalizată la viața în propria locuință, cu posibilitatea de a lua în mod independent multe din deciziile cotidiene. Există riscul ca adaptarea la viața în societate să ducă la izolare și/sau excludere. Este vital să se mențină contactul cu aceste persoane, acordându-le sprijin competent din partea unor persoane care dispun de cunoștințele referitoare la situația și necesitățile lor individuale. Cercetarea și nivelul de cunoștințe în acest domeniu cunosc o evoluție încurajatoare, în special în afecțiunile psihiatrice și neuropsihiatrice. S-a îmbunătățit disponibilitatea și utilizarea metodelor bazate pe cunoaștere și pe date concrete, atât în ceea ce privește metodele de tratament medical și psihologic, cât și în domeniul sprijinului psihosocial și al instrumentelor cognitive. În Suedia, de exemplu, în ultimii ani, Consiliul Național de Sănătate și Asistență Socială (Socialstyrelsen) a elaborat orientări naționale care se aplică mai multor categorii, cum ar fi schizofrenia și alte afecțiuni conexe (8). Aceste orientări conțin recomandări esențiale pentru abordări bazate pe date științifice ale serviciilor de asistență medicală și socială. Consiliul Național pentru Sănătate și Bunăstare din Suedia a publicat, de asemenea, orientări privind metodele de lucru și orientări generale cu privire la cunoștințele și competențele de care au nevoie angajatorii și personalul care lucrează cu persoanele cu diferite handicapuri (9)
   (10);

Copiii și adolescenții

| 13. | salută faptul că miniștrii de externe ai UE au aprobat orientările revizuite pentru promovarea și protecția drepturilor copilului. În conformitate cu convențiile ONU în vigoare, CoR consideră că toate statele membre ar trebui să adere la principiul conform căruia copiii ar trebui să crească într-o familie. Cercetările au arătat că acei copii care cresc în cadrul unei instituții nu se dezvoltă la fel ca cei care cresc în familii și că ei ar trebui să se bucure de aceleași drepturi și oportunități educaționale ca ceilalți copii. De asemenea, reiese din studii că cei care au fost crescuți în instituții pot dezvolta, mai târziu în viață, probleme comportamentale și sociale. Copiii din instituții sunt adesea insuficient stimulați, fapt compensat uneori prin probleme de comportament și o tendință spre autovătămare. Toți copiii au nevoie de continuitate și de contacte strânse pentru a se dezvolta normal. CoR recomandă tuturor țărilor UE să acorde copiilor cu handicap și părinților lor ajutorul și sprijinul de care au nevoie în propriul cămin sau în preajma acestuia. Părinților ar trebui să li se ofere asistență și consiliere cu privire la handicapul copilului lor, împreună cu sprijinul comunității locale sau al municipalități, pentru a îi ajuta să-și îndeplinească sarcinile în calitate de părinți. Ar trebui să existe sprijin financiar pentru părinții obligați să-și reducă timpul de lucru pentru a-și îngriji, în cadrul propriului cămin, copilul cu handicap; |
| --- | --- |

13.

salută faptul că miniștrii de externe ai UE au aprobat orientările revizuite pentru promovarea și protecția drepturilor copilului. În conformitate cu convențiile ONU în vigoare, CoR consideră că toate statele membre ar trebui să adere la principiul conform căruia copiii ar trebui să crească într-o familie. Cercetările au arătat că acei copii care cresc în cadrul unei instituții nu se dezvoltă la fel ca cei care cresc în familii și că ei ar trebui să se bucure de aceleași drepturi și oportunități educaționale ca ceilalți copii. De asemenea, reiese din studii că cei care au fost crescuți în instituții pot dezvolta, mai târziu în viață, probleme comportamentale și sociale. Copiii din instituții sunt adesea insuficient stimulați, fapt compensat uneori prin probleme de comportament și o tendință spre autovătămare. Toți copiii au nevoie de continuitate și de contacte strânse pentru a se dezvolta normal. CoR recomandă tuturor țărilor UE să acorde copiilor cu handicap și părinților lor ajutorul și sprijinul de care au nevoie în propriul cămin sau în preajma acestuia. Părinților ar trebui să li se ofere asistență și consiliere cu privire la handicapul copilului lor, împreună cu sprijinul comunității locale sau al municipalități, pentru a îi ajuta să-și îndeplinească sarcinile în calitate de părinți. Ar trebui să existe sprijin financiar pentru părinții obligați să-și reducă timpul de lucru pentru a-și îngriji, în cadrul propriului cămin, copilul cu handicap;

| 14. | reiterează că copiii și tinerii cu handicap au aceleași drepturi și obligații ca și ceilalți copii în ceea ce privește educația și studiul. Aceasta înseamnă că școlile ar trebui să fie în măsură să răspundă nevoilor lor; în caz contrar, acești copii riscă să fie izolați și în afara cadrului oferit de instituții. Autoritățile locale și regionale ar trebui să investească mai mult în bugetul pentru școli, pentru a aborda problema lipsei de facilități adecvate și pentru a da prioritate accesibilității și designului universal. Ar trebui desfășurate programe pentru a crește sensibilizarea personalului din școli și a copiilor cu privire la handicap și pentru a oferi cadrelor didactice o pregătire adecvată referitoare la metodele incluzive și a-i stimula să lucreze cu copii cu handicap. Atitudinile și prejudecățile trebuie remediate, dacă se dorește integrarea deplină; |
| --- | --- |

14.

reiterează că copiii și tinerii cu handicap au aceleași drepturi și obligații ca și ceilalți copii în ceea ce privește educația și studiul. Aceasta înseamnă că școlile ar trebui să fie în măsură să răspundă nevoilor lor; în caz contrar, acești copii riscă să fie izolați și în afara cadrului oferit de instituții. Autoritățile locale și regionale ar trebui să investească mai mult în bugetul pentru școli, pentru a aborda problema lipsei de facilități adecvate și pentru a da prioritate accesibilității și designului universal. Ar trebui desfășurate programe pentru a crește sensibilizarea personalului din școli și a copiilor cu privire la handicap și pentru a oferi cadrelor didactice o pregătire adecvată referitoare la metodele incluzive și a-i stimula să lucreze cu copii cu handicap. Atitudinile și prejudecățile trebuie remediate, dacă se dorește integrarea deplină;

Tutela și curatela

| 15. | atrage atenția că un număr mare de cetățeni UE care suferă de o deficiență de dezvoltare și/sau de o boală psihică este plasat sub tutelă plenară (plenary guardianship) sau sub curatelă (partial guardianship). CoR recunoaște că tutela parțială poate proteja interesele individuale în cauză, protejându-i de abuzuri pe cei expuși la acest risc. Își exprimă îngrijorarea în legătură cu tutela plenară, prin care persoana respectivă își pierde aproape în totalitate drepturile legale – deciziile care îi afectează marea majoritate a aspectelor propriei vieți sunt luate de reprezentantul său legal. Mulți adulți au fost plasați împotriva voinței într-o instituție, la cererea reprezentanților lor legali desemnați. CoR recomandă statelor membre să adopte reglementări prin care să fie redus numărul de cazuri în care se instituie o tutelă plenară și să îi implice pe utilizatori, familiile acestora, organizațiile care apără drepturile utilizatorilor și pe specialiști în procesul decizional. O revizuire a legislației privind capacitatea juridică ar trebui să includă și cerințele referitoare la procedura de codecizie și să consolideze drepturile grupului-țintă pe calea legislației; |
| --- | --- |

15.

atrage atenția că un număr mare de cetățeni UE care suferă de o deficiență de dezvoltare și/sau de o boală psihică este plasat sub tutelă plenară (plenary guardianship) sau sub curatelă (partial guardianship). CoR recunoaște că tutela parțială poate proteja interesele individuale în cauză, protejându-i de abuzuri pe cei expuși la acest risc. Își exprimă îngrijorarea în legătură cu tutela plenară, prin care persoana respectivă își pierde aproape în totalitate drepturile legale – deciziile care îi afectează marea majoritate a aspectelor propriei vieți sunt luate de reprezentantul său legal. Mulți adulți au fost plasați împotriva voinței într-o instituție, la cererea reprezentanților lor legali desemnați. CoR recomandă statelor membre să adopte reglementări prin care să fie redus numărul de cazuri în care se instituie o tutelă plenară și să îi implice pe utilizatori, familiile acestora, organizațiile care apără drepturile utilizatorilor și pe specialiști în procesul decizional. O revizuire a legislației privind capacitatea juridică ar trebui să includă și cerințele referitoare la procedura de codecizie și să consolideze drepturile grupului-țintă pe calea legislației;

Implicarea și participarea persoanelor afectate

| 16. | consideră că persoanele cu handicap ar trebui să aibă posibilități legale pentru a beneficia de sprijin la luarea deciziilor cu privire la persoana lor, la propria viață de zi cu zi și la conceperea serviciilor locale. Este esențial ca informațiile să fie adaptate la nevoile grupului țintă. A asculta opiniile asociațiilor celor afectați și a familiilor lor și a coopera cu acestea contribuie la îmbunătățirea participării și implicării acestora. Este important să se valorifice la maximum cunoștințele și experiența celor afectați. CoR solicită statelor membre să sprijine înființarea și activitățile organizațiilor persoanelor afectate; |
| --- | --- |

16.

consideră că persoanele cu handicap ar trebui să aibă posibilități legale pentru a beneficia de sprijin la luarea deciziilor cu privire la persoana lor, la propria viață de zi cu zi și la conceperea serviciilor locale. Este esențial ca informațiile să fie adaptate la nevoile grupului țintă. A asculta opiniile asociațiilor celor afectați și a familiilor lor și a coopera cu acestea contribuie la îmbunătățirea participării și implicării acestora. Este important să se valorifice la maximum cunoștințele și experiența celor afectați. CoR solicită statelor membre să sprijine înființarea și activitățile organizațiilor persoanelor afectate;

Legislație și orientări

| 17. | consideră că este important ca normele de punere în aplicare și orientările în vigoare să vină în sprijinul punerii în aplicare a articolului 4 alineatul (1) din Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap. O atenție specială trebuie acordată drepturilor copiilor. Consideră, de asemenea, că legislația trebuie să permită cetățenilor să trăiască în mod independent; asistența ar trebui să fie bazată pe nevoile și dorințele individuale ale celor afectați; |
| --- | --- |

17.

consideră că este important ca normele de punere în aplicare și orientările în vigoare să vină în sprijinul punerii în aplicare a articolului 4 alineatul (1) din Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap. O atenție specială trebuie acordată drepturilor copiilor. Consideră, de asemenea, că legislația trebuie să permită cetățenilor să trăiască în mod independent; asistența ar trebui să fie bazată pe nevoile și dorințele individuale ale celor afectați;

| 18. | subliniază importanța măsurilor de sprijinire și protecție a persoanelor cu handicap grav, în perioada care urmează decesului părinților sau al membrilor familiei. În special, consideră că este esențial ca persoanelor cu handicap care nu sunt în măsură să-și asume responsabilități în acest sens să li se garanteze asistența, bunăstarea, integrarea și deplina autonomie, evitând spitalizarea lor automată. |
| --- | --- |

18.

subliniază importanța măsurilor de sprijinire și protecție a persoanelor cu handicap grav, în perioada care urmează decesului părinților sau al membrilor familiei. În special, consideră că este esențial ca persoanelor cu handicap care nu sunt în măsură să-și asume responsabilități în acest sens să li se garanteze asistența, bunăstarea, integrarea și deplina autonomie, evitând spitalizarea lor automată.

Date și statistici pentru monitorizare

| 19. | observă că lipsa datelor face dificilă urmărirea progreselor înregistrate în procesul de dezinstituționalizare și efectuarea unor analize comparative între statele membre. Prin urmare, CoR recomandă definirea și elaborarea cu prioritate a unor indicatori adecvați, care să facă parte din strategia și planificarea pentru tranziția către un sistem de îngrijire bazat într-o mai mare măsură pe propria comunitate. Schimbarea de paradigmă către o abordare mai individuală, mai orientată către individ ar trebui să se reflecte, de asemenea, în normele și indicatorii respectivi. Ele ar trebui să se concentreze pe calitatea vieții și drepturilor celor afectați, mai degrabă decât să urmărească o abordare bazată pe date, cu un caracter tehnic mai pronunțat. CoR invită statele membre să coopereze în elaborarea și definirea unor astfel de norme și indicatori; |
| --- | --- |

19.

observă că lipsa datelor face dificilă urmărirea progreselor înregistrate în procesul de dezinstituționalizare și efectuarea unor analize comparative între statele membre. Prin urmare, CoR recomandă definirea și elaborarea cu prioritate a unor indicatori adecvați, care să facă parte din strategia și planificarea pentru tranziția către un sistem de îngrijire bazat într-o mai mare măsură pe propria comunitate. Schimbarea de paradigmă către o abordare mai individuală, mai orientată către individ ar trebui să se reflecte, de asemenea, în normele și indicatorii respectivi. Ele ar trebui să se concentreze pe calitatea vieții și drepturilor celor afectați, mai degrabă decât să urmărească o abordare bazată pe date, cu un caracter tehnic mai pronunțat. CoR invită statele membre să coopereze în elaborarea și definirea unor astfel de norme și indicatori;

Munca și ocuparea forței de muncă

| 20. | face trimitere la articolul 27 din CRPD, care prevede că dreptul la muncă reprezintă un drept fundamental. Acesta nu ar trebui să fie obstrucționat de prejudecăți sau de lipsa de accesibilitate. CoR subliniază că trebuie să se depună eforturi pentru a permite persoanelor cu handicap să lucreze într-un mod care li se potrivește posibilităților personale. Reabilitarea și adaptarea corespunzătoare a locului de muncă și a sarcinilor de muncă este deosebit de importantă. Diferitele forme de activitate destinate persoanelor care nu sunt în măsură să ocupe un loc de muncă plătit pe piața normală a muncii reprezintă, de asemenea, un mijloc important de promovare a sănătății și de reducere la minimum a stigmatizării și izolării. De aceea, este foarte importantă crearea, în cadrul instituțiilor de asistență, a unor structuri și servicii de sprijinire prin muncă, întreprinderi sau ateliere protejate. În acest scop, este necesară obținerea unor sinergii între serviciile sociale și piața muncii, prin intermediul unor structuri de furnizare a unor servicii de integrare profesională care permit realizarea unor programe personalizate și diversificate de orientare, formare, plasare, păstrare a locului de muncă și de inserție socială în mediu profesional. Inițiativele legate de ocuparea forței de muncă și de sănătate ar trebui să fie privite drept investiții, mai degrabă decât costuri. Accesul la un loc de muncă plătit sau orice formă de remunerare va reduce sărăcia și va contribui la incluziune. Sentimentul de apartenență, capacitatea de a contribui la bunul mers al societății și de a face ceva util sunt elemente de o importanță vitală pentru toți cetățenii. În același timp, acest sentiment va spori gradul de conștientizare la nivelul societății cu privire la persoanele cu handicap, la potențialul acestora și la dificultățile cu care se confruntă; |
| --- | --- |

20.

face trimitere la articolul 27 din CRPD, care prevede că dreptul la muncă reprezintă un drept fundamental. Acesta nu ar trebui să fie obstrucționat de prejudecăți sau de lipsa de accesibilitate. CoR subliniază că trebuie să se depună eforturi pentru a permite persoanelor cu handicap să lucreze într-un mod care li se potrivește posibilităților personale. Reabilitarea și adaptarea corespunzătoare a locului de muncă și a sarcinilor de muncă este deosebit de importantă. Diferitele forme de activitate destinate persoanelor care nu sunt în măsură să ocupe un loc de muncă plătit pe piața normală a muncii reprezintă, de asemenea, un mijloc important de promovare a sănătății și de reducere la minimum a stigmatizării și izolării. De aceea, este foarte importantă crearea, în cadrul instituțiilor de asistență, a unor structuri și servicii de sprijinire prin muncă, întreprinderi sau ateliere protejate. În acest scop, este necesară obținerea unor sinergii între serviciile sociale și piața muncii, prin intermediul unor structuri de furnizare a unor servicii de integrare profesională care permit realizarea unor programe personalizate și diversificate de orientare, formare, plasare, păstrare a locului de muncă și de inserție socială în mediu profesional. Inițiativele legate de ocuparea forței de muncă și de sănătate ar trebui să fie privite drept investiții, mai degrabă decât costuri. Accesul la un loc de muncă plătit sau orice formă de remunerare va reduce sărăcia și va contribui la incluziune. Sentimentul de apartenență, capacitatea de a contribui la bunul mers al societății și de a face ceva util sunt elemente de o importanță vitală pentru toți cetățenii. În același timp, acest sentiment va spori gradul de conștientizare la nivelul societății cu privire la persoanele cu handicap, la potențialul acestora și la dificultățile cu care se confruntă;

Impactul economic

| 21. | viabilitatea pe termen lung a serviciilor de proximitate va necesita o schimbare radicală în domeniul cheltuielilor publice și al utilizării resurselor, accentul trebuind să fie pus pe prevenire și pe intervenția timpurie. Ca atare, în ceea ce privește evaluarea și analiza impactului economic al tranziției către o îngrijire la nivelul comunității, Comitetul consideră că este important să nu se analizeze costurile în mod izolat, ci în raport cu rezultatele și efectele pe termen lung în termeni de calitate, deopotrivă la nivel de individ și de societate în ansamblu. Studiile economice efectuate au arătat că serviciile psihiatrice de proximitate produc, în general, aceleași costuri ca serviciile spitalicești. Dat fiind că au adeseori rezultate mai bune pentru individ, ele sunt – în aceste cazuri – mai eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru societate în ansamblul ei. Impactul pozitiv asupra sănătății înseamnă o inserție mai bună pe piața forței de muncă, ridicând astfel nivelul de producție, crescând incluziunea socială și reducând riscul de criminalitate, ceea ce reduce povara asupra sistemului judiciar (11). Investițiile sub formă de prevenire, intervenția timpurie și sprijinul acordat copiilor și tinerilor, cu includerea părinților, le poate permite absolvirea unei instituții de învățământ. Astfel, ei își pot continua studiile sau pot intra pe piața forței de muncă. Tranziția de la instituțiile de mari dimensiuni și spitale specializate la îngrijirea la nivelul comunității va fi posibilă numai odată cu înființarea și funcționarea unor forme alternative de îngrijire la nivelul comunității. În faza inițială a tranziției către un sistem de îngrijire la nivel comunitar, acest lucru ar putea implica o creștere a costurilor; |
| --- | --- |

21.

viabilitatea pe termen lung a serviciilor de proximitate va necesita o schimbare radicală în domeniul cheltuielilor publice și al utilizării resurselor, accentul trebuind să fie pus pe prevenire și pe intervenția timpurie. Ca atare, în ceea ce privește evaluarea și analiza impactului economic al tranziției către o îngrijire la nivelul comunității, Comitetul consideră că este important să nu se analizeze costurile în mod izolat, ci în raport cu rezultatele și efectele pe termen lung în termeni de calitate, deopotrivă la nivel de individ și de societate în ansamblu. Studiile economice efectuate au arătat că serviciile psihiatrice de proximitate produc, în general, aceleași costuri ca serviciile spitalicești. Dat fiind că au adeseori rezultate mai bune pentru individ, ele sunt – în aceste cazuri – mai eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru societate în ansamblul ei. Impactul pozitiv asupra sănătății înseamnă o inserție mai bună pe piața forței de muncă, ridicând astfel nivelul de producție, crescând incluziunea socială și reducând riscul de criminalitate, ceea ce reduce povara asupra sistemului judiciar (11). Investițiile sub formă de prevenire, intervenția timpurie și sprijinul acordat copiilor și tinerilor, cu includerea părinților, le poate permite absolvirea unei instituții de învățământ. Astfel, ei își pot continua studiile sau pot intra pe piața forței de muncă. Tranziția de la instituțiile de mari dimensiuni și spitale specializate la îngrijirea la nivelul comunității va fi posibilă numai odată cu înființarea și funcționarea unor forme alternative de îngrijire la nivelul comunității. În faza inițială a tranziției către un sistem de îngrijire la nivel comunitar, acest lucru ar putea implica o creștere a costurilor;

Cooperarea și coordonarea

| 22. | subliniază că dezinstituționalizarea presupune eforturi din partea mai multor părți interesate din societate, care trebuie să participe și să coopereze între ele. Este important să se stabilească o repartizare clară a sarcinilor și să existe idei clare privind obiectul și modul în care va avea loc cooperarea. În funcție de ordinea constituțională a fiecărui stat membru, există diferențe de gestiune și control al serviciilor medicale și sociale și de mod de organizare și punere în aplicare la nivel local și regional. În țări precum Suedia, unde municipalitățile și consiliile comitatelor au o mare autonomie, responsabilitatea de a alege modalitățile de trecere către un sistem de îngrijire la nivelul comunității este descentralizată. Nivelul căruia i se adresează recomandările CoR depinde de ordinea constituțională a fiecărui stat membru. Indiferent de modul de partajare a competențelor între nivelurile național, local și regional, CoR consideră că sprijinul de la nivel național este de o importanță covârșitoare, fiind nevoie de o coordonare a activităților și inițiativelor între diferitele niveluri (12); |
| --- | --- |

22.

subliniază că dezinstituționalizarea presupune eforturi din partea mai multor părți interesate din societate, care trebuie să participe și să coopereze între ele. Este important să se stabilească o repartizare clară a sarcinilor și să existe idei clare privind obiectul și modul în care va avea loc cooperarea. În funcție de ordinea constituțională a fiecărui stat membru, există diferențe de gestiune și control al serviciilor medicale și sociale și de mod de organizare și punere în aplicare la nivel local și regional. În țări precum Suedia, unde municipalitățile și consiliile comitatelor au o mare autonomie, responsabilitatea de a alege modalitățile de trecere către un sistem de îngrijire la nivelul comunității este descentralizată. Nivelul căruia i se adresează recomandările CoR depinde de ordinea constituțională a fiecărui stat membru. Indiferent de modul de partajare a competențelor între nivelurile național, local și regional, CoR consideră că sprijinul de la nivel național este de o importanță covârșitoare, fiind nevoie de o coordonare a activităților și inițiativelor între diferitele niveluri (12);

Egalitatea de tratament și de îngrijire

| 23. | face trimitere la Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap (articolul 25 din CNUDPH), care prevede că personalul medico-sanitar trebuie să le ofere aceeași calitate a tratamentului persoanelor cu handicap și restului populației. Atunci când o persoană părăsește o instituție care dispune de întregul spectru de expertiză medicală, pentru a trăi în mod independent, serviciile de îngrijire medicală primară trebuie să dispună de mai multe competențe referitoare la îngrijirea persoanelor cu handicap, pentru a putea oferi cele necesare acestui grup de pacienți. Incluziunea socială la mai multe niveluri și încurajarea unei mentalități care privește persoanele cu diferite tipuri de handicap ca o parte naturală a diversității umane vor contribui la prevenirea excluderii și la promovarea egalității de tratament și îngrijire; |
| --- | --- |

23.

face trimitere la Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap (articolul 25 din CNUDPH), care prevede că personalul medico-sanitar trebuie să le ofere aceeași calitate a tratamentului persoanelor cu handicap și restului populației. Atunci când o persoană părăsește o instituție care dispune de întregul spectru de expertiză medicală, pentru a trăi în mod independent, serviciile de îngrijire medicală primară trebuie să dispună de mai multe competențe referitoare la îngrijirea persoanelor cu handicap, pentru a putea oferi cele necesare acestui grup de pacienți. Incluziunea socială la mai multe niveluri și încurajarea unei mentalități care privește persoanele cu diferite tipuri de handicap ca o parte naturală a diversității umane vor contribui la prevenirea excluderii și la promovarea egalității de tratament și îngrijire;

| 24. | observă că, odată cu dezvoltarea științelor sănătății, speranța de viață a persoanelor a crescut. În consecință, și persoanele cu handicap îmbătrânesc, în condițiile în care, până acum, nu atingeau vârste înaintate din cauza lipsei unei îngrijiri corespunzătoare. Serviciile sociale responsabile de incluziunea socială și profesională se ocupă mai nou de persoane cu handicap care au împlinit o vârstă înaintată. Specialiștii care lucrează în aceste servicii nu sunt pregătiți să răspundă nevoilor legate atât de vârsta înaintată, cât și de dizabilitatea utilizatorului. Prin urmare, Comitetul consideră că este necesară adaptarea necesităților în materie de formare a personalului medical și de asistență socială, care trebuie să furnizeze acestui grup-țintă servicii de inserție socială, în conformitate cu standardele prevăzute de UE. |
| --- | --- |

24.

observă că, odată cu dezvoltarea științelor sănătății, speranța de viață a persoanelor a crescut. În consecință, și persoanele cu handicap îmbătrânesc, în condițiile în care, până acum, nu atingeau vârste înaintate din cauza lipsei unei îngrijiri corespunzătoare. Serviciile sociale responsabile de incluziunea socială și profesională se ocupă mai nou de persoane cu handicap care au împlinit o vârstă înaintată. Specialiștii care lucrează în aceste servicii nu sunt pregătiți să răspundă nevoilor legate atât de vârsta înaintată, cât și de dizabilitatea utilizatorului. Prin urmare, Comitetul consideră că este necesară adaptarea necesităților în materie de formare a personalului medical și de asistență socială, care trebuie să furnizeze acestui grup-țintă servicii de inserție socială, în conformitate cu standardele prevăzute de UE.

Bruxelles, 30 noiembrie 2017.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-10-1505_en.htm?locale=EN

1

(2)  http://indicators.ohchr.org/

2

(3)  http://www.deinstitutionalisationguide.eu/

3

(4)  http://www.euro.who.int/en/publications/abstracts/european-mental-health-action-plan-20132020-the

4

(5)  Articolul 19 din CNUDPH.

5

(6)  http://www.deinstitutionalisationguide.eu/

6

(7)  http://www.nsph.se/projekt/projektet-din-ratt/

7

http://bringchange2mind.org/

(8)  http://www.socialstyrelsen.se/publikationer2017/2017-10-34/

8

(9)  http://www.socialstyrelsen.se/publikationer2014/2014-3-19

9

(10)  http://www.socialstyrelsen.se/Lists/Artikelkatalog/Attachments/18607/2012-2-17.pdf

10

(11)  http://www.deinstitutionalisationguide.eu/

11

(12)  http://www.deinstitutionalisationguide.eu/

12

---

| 8.5.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 164/45 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 164/45

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Revitalizarea zonelor rurale prin inițiativa „Sate inteligente”

(2018/C 164/08)

| Raportor: | Enda STENSON (IE-AE), membru al Consiliului Comitatului Leitrim |
| --- | --- |

Raportor:

Enda STENSON (IE-AE), membru al Consiliului Comitatului Leitrim

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | salută inițiativa Comisiei Europene privind acțiunea UE „Sate inteligente”, ca o recunoaștere a necesității unor acțiuni specifice pentru a sprijini revigorarea durabilă a zonelor rurale ca loc de trai și de muncă; remarcă faptul că sporirea prosperității rurale și viabilitatea zonelor rurale se numără printre cele mai urgente sarcini, știut fiind că o dezvoltare teritorială mai echilibrată poate reprezenta piatra de temelie pentru o mai mare sustenabilitate socioeconomică și de mediu; |
| --- | --- |

1.

salută inițiativa Comisiei Europene privind acțiunea UE „Sate inteligente”, ca o recunoaștere a necesității unor acțiuni specifice pentru a sprijini revigorarea durabilă a zonelor rurale ca loc de trai și de muncă; remarcă faptul că sporirea prosperității rurale și viabilitatea zonelor rurale se numără printre cele mai urgente sarcini, știut fiind că o dezvoltare teritorială mai echilibrată poate reprezenta piatra de temelie pentru o mai mare sustenabilitate socioeconomică și de mediu;

| 2. | ia act de faptul că documentul Comisiei Europene și implicarea comisarilor pentru agricultură și dezvoltare rurală, pentru politica regională și pentru mobilitate și transporturi reprezintă o bază solidă pentru a garanta adoptarea unei abordări transsectoriale coordonate în ce privește elaborarea acestei inițiative; |
| --- | --- |

2.

ia act de faptul că documentul Comisiei Europene și implicarea comisarilor pentru agricultură și dezvoltare rurală, pentru politica regională și pentru mobilitate și transporturi reprezintă o bază solidă pentru a garanta adoptarea unei abordări transsectoriale coordonate în ce privește elaborarea acestei inițiative;

| 3. | cu toate acestea, regretă lipsa de ambiție a documentului, care se limitează la compilarea inițiativelor anterioare; solicită obiective mai ambițioase și elaborarea unei politici specifice și orientate spre viitor privind satele inteligente pentru perioada de după 2020, având ca punct de plecare necesitatea de a consolida întreaga gamă de „instrumente inteligente” ale UE bazate pe realitatea zonei; |
| --- | --- |

3.

cu toate acestea, regretă lipsa de ambiție a documentului, care se limitează la compilarea inițiativelor anterioare; solicită obiective mai ambițioase și elaborarea unei politici specifice și orientate spre viitor privind satele inteligente pentru perioada de după 2020, având ca punct de plecare necesitatea de a consolida întreaga gamă de „instrumente inteligente” ale UE bazate pe realitatea zonei;

| 4. | subliniază faptul că măsurile pregătitoare trebuie luate acum, dacă se dorește ca în următoarea perioadă de finanțare, programul pentru satele inteligente să fie funcțional, eficace și durabil, cu includerea unei analize referitoare la îmbunătățirea coordonării și a sinergiilor dintre politicile relevante ale UE și fluxurile de finanțare prin dezvoltarea unui instrument integrat de politică și sprijin dedicat satelor inteligente; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că măsurile pregătitoare trebuie luate acum, dacă se dorește ca în următoarea perioadă de finanțare, programul pentru satele inteligente să fie funcțional, eficace și durabil, cu includerea unei analize referitoare la îmbunătățirea coordonării și a sinergiilor dintre politicile relevante ale UE și fluxurile de finanțare prin dezvoltarea unui instrument integrat de politică și sprijin dedicat satelor inteligente;

| 5. | atrage atenția asupra importanței unei strânse coordonări la toate nivelurile de guvernanță, cu respectarea adecvată a principiului subsidiarității, pentru a defini, într-o abordare ascendentă, soluții bazate pe realitatea zonei. Subliniază rolul esențial al autorităților locale și regionale în punerea în aplicare a cadrului de politici; |
| --- | --- |

5.

atrage atenția asupra importanței unei strânse coordonări la toate nivelurile de guvernanță, cu respectarea adecvată a principiului subsidiarității, pentru a defini, într-o abordare ascendentă, soluții bazate pe realitatea zonei. Subliniază rolul esențial al autorităților locale și regionale în punerea în aplicare a cadrului de politici;

| 6. | propune extinderea noțiunii de „sate inteligente” la noțiunea de „zone rurale inteligente” și includerea inițiativei în Agenda rurală europeană, astfel încât să se încurajeze și să se dezvolte sinergii și între micile comune învecinate, în zonele rurale inteligente; |
| --- | --- |

6.

propune extinderea noțiunii de „sate inteligente” la noțiunea de „zone rurale inteligente” și includerea inițiativei în Agenda rurală europeană, astfel încât să se încurajeze și să se dezvolte sinergii și între micile comune învecinate, în zonele rurale inteligente;

| 7. | sprijină, în acest context, importanța Declarației de la Cork 2.0, care definește cadrul pentru consolidarea politicii agricole și rurale și sprijină cu fermitate cele zece orientări de politică identificate, inclusiv recunoașterea necesității de a se acorda o atenție specială depășirii decalajului digital (1); |
| --- | --- |

7.

sprijină, în acest context, importanța Declarației de la Cork 2.0, care definește cadrul pentru consolidarea politicii agricole și rurale și sprijină cu fermitate cele zece orientări de politică identificate, inclusiv recunoașterea necesității de a se acorda o atenție specială depășirii decalajului digital (1);

| 8. | subliniază că revigorarea zonelor rurale trebuie să servească la abordarea provocării pe termen lung reprezentată de depopulare, prin acțiuni care să încurajeze și să susțină durabilitatea, reînnoirea generațiilor și capacitatea zonelor rurale de a atrage nou-veniți; |
| --- | --- |

8.

subliniază că revigorarea zonelor rurale trebuie să servească la abordarea provocării pe termen lung reprezentată de depopulare, prin acțiuni care să încurajeze și să susțină durabilitatea, reînnoirea generațiilor și capacitatea zonelor rurale de a atrage nou-veniți;

| 9. | invită Comisia să conceapă acțiuni simple, ușor de reprodus și accesibile chiar și pentru comunele de dimensiuni foarte mici, care adesea nu dispun de structura necesară pentru a întreprinde cu ușurință acțiuni inteligente; |
| --- | --- |

9.

invită Comisia să conceapă acțiuni simple, ușor de reprodus și accesibile chiar și pentru comunele de dimensiuni foarte mici, care adesea nu dispun de structura necesară pentru a întreprinde cu ușurință acțiuni inteligente;

| 10. | consideră că trebuie acordată o atenție specială provocărilor cu care se confruntă regiunile rurale periferice, care, pe lângă problemele legate de infrastructura de bandă largă, se confruntă cu dificultăți majore referitoare la conectivitatea din domeniul transportului și energiei, adică cu lipsa de acces la cele mai importante servicii publice; consideră că noțiunea de „testare în mediul rural” (2) ar trebui să fie integrată în inițiativa pentru zonele rurale inteligente, pentru a putea aplica această abordare în cadrul dezvoltării unor inițiative politice mai generale, cu implicații pentru zonele rurale; |
| --- | --- |

10.

consideră că trebuie acordată o atenție specială provocărilor cu care se confruntă regiunile rurale periferice, care, pe lângă problemele legate de infrastructura de bandă largă, se confruntă cu dificultăți majore referitoare la conectivitatea din domeniul transportului și energiei, adică cu lipsa de acces la cele mai importante servicii publice; consideră că noțiunea de „testare în mediul rural” (2) ar trebui să fie integrată în inițiativa pentru zonele rurale inteligente, pentru a putea aplica această abordare în cadrul dezvoltării unor inițiative politice mai generale, cu implicații pentru zonele rurale;

| 11. | subliniază faptul că regiunile frontaliere periferice se confruntă cu dificultăți din ce în ce mai mari și cu necesitatea de a consolida oportunitățile și programele de cooperare transfrontalieră pentru a aborda aceste provocări; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că regiunile frontaliere periferice se confruntă cu dificultăți din ce în ce mai mari și cu necesitatea de a consolida oportunitățile și programele de cooperare transfrontalieră pentru a aborda aceste provocări;

Reducerea decalajului digital

| 12. | subliniază faptul că oferirea unor servicii digitale și capacitatea de a funcționa în mod corespunzător într-o economie globalizată presupune existența unor conexiuni în bandă largă rapide și fiabile. Infrastructura TIC se dovedește, deci, a fi un factor determinant pentru potențialul regiunilor din Uniune în materie de dezvoltare; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că oferirea unor servicii digitale și capacitatea de a funcționa în mod corespunzător într-o economie globalizată presupune existența unor conexiuni în bandă largă rapide și fiabile. Infrastructura TIC se dovedește, deci, a fi un factor determinant pentru potențialul regiunilor din Uniune în materie de dezvoltare;

| 13. | prin urmare, își reiterează opinia conform căreia ar trebui să se depună eforturi pentru a garanta aceeași capacitate a rețelei de telecomunicații de mare viteză în întreaga UE, ca o condiție preliminară indispensabilă pentru competitivitatea și creșterea economică a zonelor rurale și în conformitate cu obiectivele stabilite în Agenda digitală pentru Europa (3); |
| --- | --- |

13.

prin urmare, își reiterează opinia conform căreia ar trebui să se depună eforturi pentru a garanta aceeași capacitate a rețelei de telecomunicații de mare viteză în întreaga UE, ca o condiție preliminară indispensabilă pentru competitivitatea și creșterea economică a zonelor rurale și în conformitate cu obiectivele stabilite în Agenda digitală pentru Europa (3);

| 14. | regretă faptul că progresele înregistrate sunt încă nesatisfăcătoare și neuniforme, existând în continuare disparități, în special între regiunile urbane și cele rurale. Dimensiunea provocării este demonstrată de faptul că în 2012, 9,1 milioane de gospodării din UE nu dispuneau încă de rețea fixă în bandă largă, iar 90 % dintre ele se găseau în zone rurale (4); |
| --- | --- |

14.

regretă faptul că progresele înregistrate sunt încă nesatisfăcătoare și neuniforme, existând în continuare disparități, în special între regiunile urbane și cele rurale. Dimensiunea provocării este demonstrată de faptul că în 2012, 9,1 milioane de gospodării din UE nu dispuneau încă de rețea fixă în bandă largă, iar 90 % dintre ele se găseau în zone rurale (4);

| 15. | constată că, la nivelul UE, obiectivul este de a dispune de conexiuni mai rapide de 30 MB/s până în 2020, peste tot în Europa, inclusiv în zonele rurale și în cele izolate. Aceasta este, totuși, doar o valoare medie la nivelul UE, cu variații considerabile între diferitele state și zone, în special în zonele rurale și în cele mai îndepărtate regiuni, unde se întâlnesc destul de des viteze de 10 MB/s, chiar și în statele membre mai dezvoltate din punct de vedere economic. Aceasta este viteza obișnuită pentru o gospodărie tipică, pentru a putea beneficia de cele mai populare servicii online. Lipsa unor conexiuni în bandă largă suficient de rapide reprezintă, la ora actuală, o provocare serioasă pentru coeziunea teritorială. Solicită Comisiei Europene să își intensifice eforturile pentru a dezvolta internetul de mare viteză în zonele rurale, prin intermediul unor modele de finanțare care nu limitează accesul anumitor state membre la finanțare pentru investiții în rețelele în bandă largă și care sprijină accesul la finanțare pentru investiții în rețelele în bandă largă pentru proiectele la scară mică; solicită, totodată, să se acorde credite specifice pentru dezvoltarea benzii largi în zonele rurale și să se garanteze că ele nu pot fi utilizate pentru alte măsuri; |
| --- | --- |

15.

constată că, la nivelul UE, obiectivul este de a dispune de conexiuni mai rapide de 30 MB/s până în 2020, peste tot în Europa, inclusiv în zonele rurale și în cele izolate. Aceasta este, totuși, doar o valoare medie la nivelul UE, cu variații considerabile între diferitele state și zone, în special în zonele rurale și în cele mai îndepărtate regiuni, unde se întâlnesc destul de des viteze de 10 MB/s, chiar și în statele membre mai dezvoltate din punct de vedere economic. Aceasta este viteza obișnuită pentru o gospodărie tipică, pentru a putea beneficia de cele mai populare servicii online. Lipsa unor conexiuni în bandă largă suficient de rapide reprezintă, la ora actuală, o provocare serioasă pentru coeziunea teritorială. Solicită Comisiei Europene să își intensifice eforturile pentru a dezvolta internetul de mare viteză în zonele rurale, prin intermediul unor modele de finanțare care nu limitează accesul anumitor state membre la finanțare pentru investiții în rețelele în bandă largă și care sprijină accesul la finanțare pentru investiții în rețelele în bandă largă pentru proiectele la scară mică; solicită, totodată, să se acorde credite specifice pentru dezvoltarea benzii largi în zonele rurale și să se garanteze că ele nu pot fi utilizate pentru alte măsuri;

| 16. | în încercarea de a respecta promisiunile inițiativei „Sate inteligente”, recomandă cu fermitate recunoașterea accesului la internet ca serviciu de interes public la nivelul UE și, dacă este cazul, la nivel național, prin stabilirea unor standarde minime acceptabile pentru conexiunile în bandă largă, fapt care, dincolo de un acces fiabil la internet, poate, de asemenea, să împiedice eventuale modificări viitoare în ce privește furnizarea de servicii (inclusiv deconectarea liniilor telefonice de cupru și introducerea conexiunilor 4G), asigurând furnizarea de servicii de urgență, în special pentru comunitățile îndepărtate din punct de vedere digital, astfel cum este deja cazul în Elveția și Finlanda, unde accesul este garantat până la „ultimul kilometru”. În orice caz, acest lucru ar trebui să fie considerat cel puțin ca o condiționalitate ex ante pentru orice fel de finanțare destinată satelor inteligente; |
| --- | --- |

16.

în încercarea de a respecta promisiunile inițiativei „Sate inteligente”, recomandă cu fermitate recunoașterea accesului la internet ca serviciu de interes public la nivelul UE și, dacă este cazul, la nivel național, prin stabilirea unor standarde minime acceptabile pentru conexiunile în bandă largă, fapt care, dincolo de un acces fiabil la internet, poate, de asemenea, să împiedice eventuale modificări viitoare în ce privește furnizarea de servicii (inclusiv deconectarea liniilor telefonice de cupru și introducerea conexiunilor 4G), asigurând furnizarea de servicii de urgență, în special pentru comunitățile îndepărtate din punct de vedere digital, astfel cum este deja cazul în Elveția și Finlanda, unde accesul este garantat până la „ultimul kilometru”. În orice caz, acest lucru ar trebui să fie considerat cel puțin ca o condiționalitate ex ante pentru orice fel de finanțare destinată satelor inteligente;

| 17. | subliniază importanța dezvoltării tehnologiei asociate inițiativei „Sate inteligente”, utilizând standarde deschise. Acest lucru va încuraja colaborarea dintre administrații și întreprinderi, precum și reutilizarea soluțiilor dezvoltate, înlesnind, totodată, interoperabilitatea lor; |
| --- | --- |

17.

subliniază importanța dezvoltării tehnologiei asociate inițiativei „Sate inteligente”, utilizând standarde deschise. Acest lucru va încuraja colaborarea dintre administrații și întreprinderi, precum și reutilizarea soluțiilor dezvoltate, înlesnind, totodată, interoperabilitatea lor;

| 18. | sprijină furnizarea de cursuri de formare pentru diferitele categorii de vârstă cu privire la modul de utilizare a tehnologiilor digitale și adaptarea predării la grupurile-țintă, având în vedere digitizarea anumitor servicii publice la nivel local sau la alte niveluri (cereri de formulare, declarații fiscale, facturi electronice, trasabilitate, PAC, etc.); solicită, pe de altă parte, instituirea dreptului la alfabetizarea digitală, care să le permită tuturor cetățenilor să aibă acces la aceste cursuri de formare în vederea desfășurării de sarcini elementare în noul mediu digital, și solicită ca ele să beneficieze de finanțare prin intermediul fondurilor structurale și de investiții europene; |
| --- | --- |

18.

sprijină furnizarea de cursuri de formare pentru diferitele categorii de vârstă cu privire la modul de utilizare a tehnologiilor digitale și adaptarea predării la grupurile-țintă, având în vedere digitizarea anumitor servicii publice la nivel local sau la alte niveluri (cereri de formulare, declarații fiscale, facturi electronice, trasabilitate, PAC, etc.); solicită, pe de altă parte, instituirea dreptului la alfabetizarea digitală, care să le permită tuturor cetățenilor să aibă acces la aceste cursuri de formare în vederea desfășurării de sarcini elementare în noul mediu digital, și solicită ca ele să beneficieze de finanțare prin intermediul fondurilor structurale și de investiții europene;

| 19. | consideră că extinderea rețelelor în bandă largă în zonele rurale și provocarea de a furniza conectivitate pe „ultimul kilometru” sunt direct legate de poziția de piață dominantă și de rolul furnizorilor tradiționali. Problema nu va fi rezolvată atâta vreme cât cadrul de reglementare nu va stimula intrarea pe piață a operatorilor alternativi pentru a dezvolta accesul de generație următoare (NGA) și nu va încuraja dezvoltarea inovării din inițiativa actorilor locali; |
| --- | --- |

19.

consideră că extinderea rețelelor în bandă largă în zonele rurale și provocarea de a furniza conectivitate pe „ultimul kilometru” sunt direct legate de poziția de piață dominantă și de rolul furnizorilor tradiționali. Problema nu va fi rezolvată atâta vreme cât cadrul de reglementare nu va stimula intrarea pe piață a operatorilor alternativi pentru a dezvolta accesul de generație următoare (NGA) și nu va încuraja dezvoltarea inovării din inițiativa actorilor locali;

| 20. | consideră că agricultorii și sectorul agricol în general ar trebui să fie beneficiari prioritari ai măsurilor de formare digitală, în vederea facilitării implementării și dezvoltării de instrumente și metode digitale în acest sector; |
| --- | --- |

20.

consideră că agricultorii și sectorul agricol în general ar trebui să fie beneficiari prioritari ai măsurilor de formare digitală, în vederea facilitării implementării și dezvoltării de instrumente și metode digitale în acest sector;

| 21. | recomandă creșterea finanțării destinate formării și sensibilizării cu privire la oportunitățile pe care le oferă contextul actual al economiei digitale întreprinderilor din mediul rural, cum ar fi accesul la noi piețe, dezvoltarea de noi produse sau fidelizarea clienților, printre altele; |
| --- | --- |

21.

recomandă creșterea finanțării destinate formării și sensibilizării cu privire la oportunitățile pe care le oferă contextul actual al economiei digitale întreprinderilor din mediul rural, cum ar fi accesul la noi piețe, dezvoltarea de noi produse sau fidelizarea clienților, printre altele;

| 22. | ia notă de diversele inițiative de „platforme digitale” existente în diferitele state membre unde, atunci când nu sunt disponibile conexiuni în bandă largă de mare viteză în fiecare locuință din zona rurală, acestea sunt puse la dispoziție în centre specializate (5); |
| --- | --- |

22.

ia notă de diversele inițiative de „platforme digitale” existente în diferitele state membre unde, atunci când nu sunt disponibile conexiuni în bandă largă de mare viteză în fiecare locuință din zona rurală, acestea sunt puse la dispoziție în centre specializate (5);

| 23. | recunoaște beneficiile suplimentare ale acestor centre, care nu abordează numai decalajul digital, ci joacă un rol și în aproprierea spațiilor publice de către comunități (placemaking), revitalizarea centrelor satelor, asigurarea de locuri de muncă și de posibilități de formare profesională pentru locuitorii din mediul rural; |
| --- | --- |

23.

recunoaște beneficiile suplimentare ale acestor centre, care nu abordează numai decalajul digital, ci joacă un rol și în aproprierea spațiilor publice de către comunități (placemaking), revitalizarea centrelor satelor, asigurarea de locuri de muncă și de posibilități de formare profesională pentru locuitorii din mediul rural;

| 24. | consideră că aceste platforme pot fi puncte de plecare pentru alte servicii electronice, cum ar fi, de exemplu, e-sănătatea (de exemplu prin consultații online), consultanță juridică electronică (consiliere juridică), e-guvernanță (de exemplu, votul electronic, declarațiile fiscale online, cereri de acordare a prestațiilor sociale), comerțul electronic (de exemplu, servicii bancare online, vânzări etc.); |
| --- | --- |

24.

consideră că aceste platforme pot fi puncte de plecare pentru alte servicii electronice, cum ar fi, de exemplu, e-sănătatea (de exemplu prin consultații online), consultanță juridică electronică (consiliere juridică), e-guvernanță (de exemplu, votul electronic, declarațiile fiscale online, cereri de acordare a prestațiilor sociale), comerțul electronic (de exemplu, servicii bancare online, vânzări etc.);

Orașe inteligente și zone rurale inteligente

| 25. | consideră că, în concordanță cu modelul orașelor inteligente, inițiativa privind zonele rurale inteligente ar trebui să adopte o abordare cuprinzătoare a dezvoltării și inovării, care să cuprindă următoarele șase dimensiuni:






  (a) | o economie inteligentă, inovatoare, întreprinzătoare și productivă; |
| --- | --- | --- |

25.

consideră că, în concordanță cu modelul orașelor inteligente, inițiativa privind zonele rurale inteligente ar trebui să adopte o abordare cuprinzătoare a dezvoltării și inovării, care să cuprindă următoarele șase dimensiuni:

(a)

o economie inteligentă, inovatoare, întreprinzătoare și productivă;

| (b) | o mobilitate mai bună, cu rețele de transport accesibile, moderne și durabile; |
| --- | --- |

(b)

o mobilitate mai bună, cu rețele de transport accesibile, moderne și durabile;

| (c) | o viziune în materie de protecție a mediului și de energie durabilă; |
| --- | --- |

(c)

o viziune în materie de protecție a mediului și de energie durabilă;

| (d) | cetățeni calificați și implicați; |
| --- | --- |

(d)

cetățeni calificați și implicați;

| (e) | calitatea vieții în termeni de cultură, sănătate, securitate și educație; |
| --- | --- |

(e)

calitatea vieții în termeni de cultură, sănătate, securitate și educație;

| (f) | o administrație mai eficientă, mai transparentă și mai ambițioasă; |
| --- | --- |

(f)

o administrație mai eficientă, mai transparentă și mai ambițioasă;

| 26. | salută noul program Wifi4EU, menit să îmbunătățească conectivitatea la internet în comunitățile locale, însă observă că proiectele vor fi selectate pe baza principiului „primul venit, primul servit”, dar și pe baza unui echilibru din punct de vedere geografic. Procesul de selecție a proiectelor ar trebui să țină seama de obstacolele suplimentare cu care se confruntă autoritățile rurale mai mici, care dispun de mai puține resurse decât orașele; |
| --- | --- |

26.

salută noul program Wifi4EU, menit să îmbunătățească conectivitatea la internet în comunitățile locale, însă observă că proiectele vor fi selectate pe baza principiului „primul venit, primul servit”, dar și pe baza unui echilibru din punct de vedere geografic. Procesul de selecție a proiectelor ar trebui să țină seama de obstacolele suplimentare cu care se confruntă autoritățile rurale mai mici, care dispun de mai puține resurse decât orașele;

| 27. | subliniază faptul că conceptele de „oraș inteligent”, respectiv „zonă rurală inteligentă/sat inteligent” nu ar trebui privite drept contradictorii, ci ar trebui văzute ca fiind complementare, fiecare dintre ele sprijinind și consolidând succesul celuilalt. Din punct de vedere strategic, o zonă nu se termină la granița ei administrativă, ci interacționează cu entitățile învecinate, rurale sau urbane și își planifică dezvoltarea în armonie cu mediul său. Ar trebui să se aibă în vedere stabilirea unor relații reciproc avantajoase între populația rurală și cea urbană, fără ca mediul rural să devină un simplu prestator de servicii pentru zonele urbane. Subliniază în acest sens că sistemul de locuire, ca întreg, nu va putea fi viabil fără a se asigura viabilitatea tuturor elementelor sale, de la marile orașe și până la satele mici; |
| --- | --- |

27.

subliniază faptul că conceptele de „oraș inteligent”, respectiv „zonă rurală inteligentă/sat inteligent” nu ar trebui privite drept contradictorii, ci ar trebui văzute ca fiind complementare, fiecare dintre ele sprijinind și consolidând succesul celuilalt. Din punct de vedere strategic, o zonă nu se termină la granița ei administrativă, ci interacționează cu entitățile învecinate, rurale sau urbane și își planifică dezvoltarea în armonie cu mediul său. Ar trebui să se aibă în vedere stabilirea unor relații reciproc avantajoase între populația rurală și cea urbană, fără ca mediul rural să devină un simplu prestator de servicii pentru zonele urbane. Subliniază în acest sens că sistemul de locuire, ca întreg, nu va putea fi viabil fără a se asigura viabilitatea tuturor elementelor sale, de la marile orașe și până la satele mici;

| 28. | recunoaște, cu toate acestea, că este important să se recunoască diferitele caracteristici ale fiecărui model. Modelul orașelor inteligente se poate sprijini pe un număr mare de actori pentru a promova și desfășura diferite inițiative, în timp ce acest lucru nu este valabil în zonele rurale, unde nivelul de resurse umane și administrative este, în general, mai limitat. Aceste diferențe ar trebui să se reflecte în elaborarea cadrului politic viitor și în posibilitățile de finanțare; |
| --- | --- |

28.

recunoaște, cu toate acestea, că este important să se recunoască diferitele caracteristici ale fiecărui model. Modelul orașelor inteligente se poate sprijini pe un număr mare de actori pentru a promova și desfășura diferite inițiative, în timp ce acest lucru nu este valabil în zonele rurale, unde nivelul de resurse umane și administrative este, în general, mai limitat. Aceste diferențe ar trebui să se reflecte în elaborarea cadrului politic viitor și în posibilitățile de finanțare;

| 29. | ia act de faptul că Direcția Generală Energie a Comisiei a lansat un parteneriat european pentru inovare (PEI) pe tema „Orașe și comunități inteligente”, care urmărește să promoveze și să consolideze experiențele din zonele inteligente ale UE. Regretă faptul că, până în prezent, zonele rurale nu au fost incluse printre prioritățile acestei activități; |
| --- | --- |

29.

ia act de faptul că Direcția Generală Energie a Comisiei a lansat un parteneriat european pentru inovare (PEI) pe tema „Orașe și comunități inteligente”, care urmărește să promoveze și să consolideze experiențele din zonele inteligente ale UE. Regretă faptul că, până în prezent, zonele rurale nu au fost incluse printre prioritățile acestei activități;

Mobilitate și energie

| 30. | consideră că, în cadrul dezvoltării inițiativei „Sate/regiuni inteligente”, conectivitatea și existența unor rețele de transport durabile sunt la fel de esențiale ca îmbunătățirea conectivității digitale, având în vedere provocările specifice cu care se confruntă aceste zone din punct de vedere al dispersiei populației și al costurilor mai mari. Ia act de faptul că documentul Comisiei Europene pe tema satelor inteligente menționează Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) ca una dintre posibilitățile de sprijin din partea UE pentru aceste sate și solicită mai multe detalii cu privire la modul în care această finanțare ar putea fi utilizată pentru a sprijini conectivitatea zonelor rurale, în special pentru regiunile rurale cele mai îndepărtate; |
| --- | --- |

30.

consideră că, în cadrul dezvoltării inițiativei „Sate/regiuni inteligente”, conectivitatea și existența unor rețele de transport durabile sunt la fel de esențiale ca îmbunătățirea conectivității digitale, având în vedere provocările specifice cu care se confruntă aceste zone din punct de vedere al dispersiei populației și al costurilor mai mari. Ia act de faptul că documentul Comisiei Europene pe tema satelor inteligente menționează Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) ca una dintre posibilitățile de sprijin din partea UE pentru aceste sate și solicită mai multe detalii cu privire la modul în care această finanțare ar putea fi utilizată pentru a sprijini conectivitatea zonelor rurale, în special pentru regiunile rurale cele mai îndepărtate;

| 31. | reamintește oportunitățile economice, sociale și ecologice ale producției locale de energie (electrică și termică), precum și posibilele ei sinergii cu dezvoltarea regională și rurală și cu PAC (prin intermediul pilonului 2). Printre exemple se numără rolul energiei eoliene, solare, precum și al biomasei și biogazului pentru producția de energie electrică, rolul biomasei (de exemplu al lemnului) și/sau al biogazului pentru încălzire. Subliniază necesitatea de a se acorda autorităților locale și regionale puterea de a iniția și gestiona măsuri de mediu orientate și de a le permite să introducă contracte teritoriale, semnate în comun cu furnizorii din mediul rural de carburanți/electricitate de proveniență locală (6); |
| --- | --- |

31.

reamintește oportunitățile economice, sociale și ecologice ale producției locale de energie (electrică și termică), precum și posibilele ei sinergii cu dezvoltarea regională și rurală și cu PAC (prin intermediul pilonului 2). Printre exemple se numără rolul energiei eoliene, solare, precum și al biomasei și biogazului pentru producția de energie electrică, rolul biomasei (de exemplu al lemnului) și/sau al biogazului pentru încălzire. Subliniază necesitatea de a se acorda autorităților locale și regionale puterea de a iniția și gestiona măsuri de mediu orientate și de a le permite să introducă contracte teritoriale, semnate în comun cu furnizorii din mediul rural de carburanți/electricitate de proveniență locală (6);

Sprijin pentru abordările ascendente

| 32. | recunoaște succesele obținute prin intermediul abordărilor ascendente (bottom-up) ale dezvoltării locale, precum LEADER și, mai recent, prin dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (CLLD); |
| --- | --- |

32.

recunoaște succesele obținute prin intermediul abordărilor ascendente (bottom-up) ale dezvoltării locale, precum LEADER și, mai recent, prin dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (CLLD);

| 33. | consideră, cu toate acestea, că se poate întâmpla să se recurgă în mod excesiv la astfel de abordări, și că și alți actori (de exemplu, brokerii în materie de inovare) ar trebui să joace un rol de catalizatori pentru potențialul zonelor rurale. Brokerii în materie de inovare sunt cei care identifică punctele forte și oportunitățile din satul/zona rurală vizată și reunesc instituțiile relevante (al treilea nivel, autorități locale, surse de finanțare etc.), pentru a coordona activitățile prezente și viitoare și potențialele surse de finanțare. Lor le revine sarcina de a implica și informa comunitatea și de a obține sprijinul acesteia pentru a dezvolta o viziune, a-și asuma responsabilitatea și a împărți beneficiile; |
| --- | --- |

33.

consideră, cu toate acestea, că se poate întâmpla să se recurgă în mod excesiv la astfel de abordări, și că și alți actori (de exemplu, brokerii în materie de inovare) ar trebui să joace un rol de catalizatori pentru potențialul zonelor rurale. Brokerii în materie de inovare sunt cei care identifică punctele forte și oportunitățile din satul/zona rurală vizată și reunesc instituțiile relevante (al treilea nivel, autorități locale, surse de finanțare etc.), pentru a coordona activitățile prezente și viitoare și potențialele surse de finanțare. Lor le revine sarcina de a implica și informa comunitatea și de a obține sprijinul acesteia pentru a dezvolta o viziune, a-și asuma responsabilitatea și a împărți beneficiile;

| 34. | consideră că acești brokeri în materie de inovare pot stimula dezvoltarea de produse de către întreprinderile mici și pot contribui la eliminarea obstacolelor din calea funcționării pieței interne, încurajând consumul de proximitate și lanțurile scurte de aprovizionare cu produse agroalimentare; |
| --- | --- |

34.

consideră că acești brokeri în materie de inovare pot stimula dezvoltarea de produse de către întreprinderile mici și pot contribui la eliminarea obstacolelor din calea funcționării pieței interne, încurajând consumul de proximitate și lanțurile scurte de aprovizionare cu produse agroalimentare;

| 35. | consideră că autoritățile locale și regionale se află în poziția ideală pentru a îndeplini această funcție; în unele cazuri, ele joacă deja un astfel de rol, prin intermediul unor consilii de dezvoltare, birouri de sprijin pentru întreprinderi, proceduri de achiziții publice etc.; |
| --- | --- |

35.

consideră că autoritățile locale și regionale se află în poziția ideală pentru a îndeplini această funcție; în unele cazuri, ele joacă deja un astfel de rol, prin intermediul unor consilii de dezvoltare, birouri de sprijin pentru întreprinderi, proceduri de achiziții publice etc.;

| 36. | afirmă că este esențial să existe acces la finanțare pentru proiectele la scară mică, accesibile la nivelul autorităților locale. Acesta ar trebui să includă și sprijinul pentru proiecte și inițiative inovatoare care pot fi adaptate nevoilor specifice ale comunităților rurale de pe întreg teritoriul UE, inclusiv în regiunile periferice; |
| --- | --- |

36.

afirmă că este esențial să existe acces la finanțare pentru proiectele la scară mică, accesibile la nivelul autorităților locale. Acesta ar trebui să includă și sprijinul pentru proiecte și inițiative inovatoare care pot fi adaptate nevoilor specifice ale comunităților rurale de pe întreg teritoriul UE, inclusiv în regiunile periferice;

| 37. | solicită simplificarea procedurilor de acces la sursele de finanțare – în actualul program de dezvoltare rurală există un decalaj considerabil între numărul de cereri de exprimare a interesului și numărul mult mai redus de solicitări complete depuse, fapt care se datorează dificultăților de a satisface cerințele pe care le implică un astfel de demers. Subliniază faptul că nu ar trebui să existe niciun decalaj de timp între momentul finalizării programelor actuale de dezvoltare rurală și începutul programelor de dezvoltare rurală post-2020, pentru a păstra dinamica și nivelul de încredere actual; |
| --- | --- |

37.

solicită simplificarea procedurilor de acces la sursele de finanțare – în actualul program de dezvoltare rurală există un decalaj considerabil între numărul de cereri de exprimare a interesului și numărul mult mai redus de solicitări complete depuse, fapt care se datorează dificultăților de a satisface cerințele pe care le implică un astfel de demers. Subliniază faptul că nu ar trebui să existe niciun decalaj de timp între momentul finalizării programelor actuale de dezvoltare rurală și începutul programelor de dezvoltare rurală post-2020, pentru a păstra dinamica și nivelul de încredere actual;

| 38. | este de părere că, pentru a avea succes, cererile de finanțare trebuie să încurajeze crearea de rețele și clustere și participarea la ele, precum și cooperarea – aceste aspecte fiind, de obicei, necesare în zonele rurale inteligente pentru a permite extinderea activităților și învățarea; |
| --- | --- |

38.

este de părere că, pentru a avea succes, cererile de finanțare trebuie să încurajeze crearea de rețele și clustere și participarea la ele, precum și cooperarea – aceste aspecte fiind, de obicei, necesare în zonele rurale inteligente pentru a permite extinderea activităților și învățarea;

| 39. | propune ca zonele inteligente să se bazeze pe moștenirea lor socioculturală pentru a dezvolta și a manifesta un sentiment bine definit de apartenență în ceea ce privește ansamblul de infrastructuri, în special serviciile generale necesare pentru desfășurarea unei activități economice, și pentru a atrage relocarea întreprinderilor urbane; |
| --- | --- |

39.

propune ca zonele inteligente să se bazeze pe moștenirea lor socioculturală pentru a dezvolta și a manifesta un sentiment bine definit de apartenență în ceea ce privește ansamblul de infrastructuri, în special serviciile generale necesare pentru desfășurarea unei activități economice, și pentru a atrage relocarea întreprinderilor urbane;

| 40. | recunoaște că o provocare suplimentară pentru autoritățile locale și regionale constă în necesitatea de a rămâne informate cu privire la posibilitățile de finanțare și de a avea acces la acestea. Acest lucru presupune un rol activ din partea direcțiilor generale relevante din cadrul Comisiei Europene și a autorităților responsabile de gestionarea respectivelor fonduri UE de la nivel național și regional. CoR poate juca, la rândul său, un rol important în schimbul de informații, sprijinirea rețelelor și furnizarea de exemple de bune practici, inclusiv prin intermediul activității Platformei pentru comunicații în bandă largă a Comisiei Europene și a CoR; |
| --- | --- |

40.

recunoaște că o provocare suplimentară pentru autoritățile locale și regionale constă în necesitatea de a rămâne informate cu privire la posibilitățile de finanțare și de a avea acces la acestea. Acest lucru presupune un rol activ din partea direcțiilor generale relevante din cadrul Comisiei Europene și a autorităților responsabile de gestionarea respectivelor fonduri UE de la nivel național și regional. CoR poate juca, la rândul său, un rol important în schimbul de informații, sprijinirea rețelelor și furnizarea de exemple de bune practici, inclusiv prin intermediul activității Platformei pentru comunicații în bandă largă a Comisiei Europene și a CoR;

| 41. | propune să se ia măsuri pentru o comunicare mai eficientă a oportunităților disponibile la nivelul UE, prin înființarea de către Comisia Europeană a unui premiu anual prin care să fie recunoscute realizările satului inteligent sau zonei inteligente cu cel mai mare succes din UE. Rețelele existente, cum ar fi Rețeaua întreprinderilor europene (EEN) și partenerii lor de la nivel local din statele membre ar putea fi, de asemenea, utilizate pentru a oferi informații actualizate cu privire la o serie de subiecte relevante pentru antreprenorii din sate și din zonele rurale; |
| --- | --- |

41.

propune să se ia măsuri pentru o comunicare mai eficientă a oportunităților disponibile la nivelul UE, prin înființarea de către Comisia Europeană a unui premiu anual prin care să fie recunoscute realizările satului inteligent sau zonei inteligente cu cel mai mare succes din UE. Rețelele existente, cum ar fi Rețeaua întreprinderilor europene (EEN) și partenerii lor de la nivel local din statele membre ar putea fi, de asemenea, utilizate pentru a oferi informații actualizate cu privire la o serie de subiecte relevante pentru antreprenorii din sate și din zonele rurale;

| 42. | subliniază rolul de facilitator pe care îl pot juca autoritățile locale și regionale, prin integrarea unei abordări „inteligente” în cadrul strategiilor de planificare și de amenajare a teritoriului. Astfel de strategii pot include evaluarea resurselor și capacităților regionale, identificarea siturilor care oferă posibilitatea regrupării serviciilor și adoptarea unor politici economice care să faciliteze această abordare. |
| --- | --- |

42.

subliniază rolul de facilitator pe care îl pot juca autoritățile locale și regionale, prin integrarea unei abordări „inteligente” în cadrul strategiilor de planificare și de amenajare a teritoriului. Astfel de strategii pot include evaluarea resurselor și capacităților regionale, identificarea siturilor care oferă posibilitatea regrupării serviciilor și adoptarea unor politici economice care să faciliteze această abordare.

Bruxelles, 1 decembrie 2017.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Declaraţia de la Cork 2.0, 2016, punctul 3.

1

(2)  Testare în mediul rural: garantarea faptului că nevoile și interesele populației rurale, comunităților și întreprinderilor sunt luate în considerare în mod corespunzător în elaborarea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și programelor. Pentru guvernul central, testarea în mediul rural înseamnă evaluarea opțiunilor de politică, pentru a avea certitudinea că se adoptă cele mai echitabile soluții pentru zonele rurale.

2

(3)  Avizul Comitetului European al Regiunilor pe tema „Inovarea și modernizarea economiei rurale” (JO C 120, 5.4.2016, p. 10).

3

(4)  Al șaselea Raport privind coeziunea economică, socială și teritorială, iulie 2014.

4

(5)  De exemplu Ludgate Hub (IE), The Hive în Leitrim (IE).

5

(6)  Avizul Comitetului European al Regiunilor „Către o politică alimentară durabilă a UE, care să creeze locuri de muncă și creștere economică în regiunile și orașele Europei” (JO C 272, 17.8.2017, p 14).

6

---

| 8.5.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 164/50 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 164/50

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Raportul Comisiei Europene privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2016

(2018/C 164/09)

| Raportor: | domnul Michael Murphy (IE-PPE), membru al Consiliului comitatului Tipperary |
| --- | --- |
| Document de referință: | Raportul Comisiei Europene privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2016
  COM(2017) 285 final |

Raportor:

domnul Michael Murphy (IE-PPE), membru al Consiliului comitatului Tipperary

Document de referință:

Raportul Comisiei Europene privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2016

COM(2017) 285 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | salută raportul anual al Comisiei privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2016, în special recunoașterea faptului că politica în domeniul concurenței are un impact direct asupra vieții oamenilor; subliniază, în acest context, că o politică eficace în domeniul concurenței reprezintă un element esențial pentru funcționarea eficientă a pieței unice și aduce beneficii importante pentru consumatori, încurajând spiritul antreprenorial, inovarea, eficiența și diversificarea opțiunilor de care dispun cetățenii Uniunii Europene; |
| --- | --- |

1.

salută raportul anual al Comisiei privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2016, în special recunoașterea faptului că politica în domeniul concurenței are un impact direct asupra vieții oamenilor; subliniază, în acest context, că o politică eficace în domeniul concurenței reprezintă un element esențial pentru funcționarea eficientă a pieței unice și aduce beneficii importante pentru consumatori, încurajând spiritul antreprenorial, inovarea, eficiența și diversificarea opțiunilor de care dispun cetățenii Uniunii Europene;

| 2. | este de părere că economia globalizată necesită un mediu concurențial deschis și loial, așadar reglementarea concurenței – și nu numai o „cultură” a concurenței. Sprijină totodată angajamentul Comisiei Europene de a stabili relații cu alte instituții ale UE, cu organizații internaționale și cu autoritățile responsabile cu asigurarea respectării normelor din domeniul concurenței din întreaga lume; |
| --- | --- |

2.

este de părere că economia globalizată necesită un mediu concurențial deschis și loial, așadar reglementarea concurenței – și nu numai o „cultură” a concurenței. Sprijină totodată angajamentul Comisiei Europene de a stabili relații cu alte instituții ale UE, cu organizații internaționale și cu autoritățile responsabile cu asigurarea respectării normelor din domeniul concurenței din întreaga lume;

| 3. | salută călduros activitatea Comisiei în ceea ce privește aplicarea normelor în materie de concurență, însă solicită ca finanțarea punerii în aplicare a politicii din domeniul concurenței să ia în considerare în mod corespunzător politicile industriale de investiții ale statelor membre, adoptate fie la nivel național, fie la nivel regional, în special acele politici industriale inițiate în temeiul unor competențe naționale care nu fac obiectul tratatelor UE; |
| --- | --- |

3.

salută călduros activitatea Comisiei în ceea ce privește aplicarea normelor în materie de concurență, însă solicită ca finanțarea punerii în aplicare a politicii din domeniul concurenței să ia în considerare în mod corespunzător politicile industriale de investiții ale statelor membre, adoptate fie la nivel național, fie la nivel regional, în special acele politici industriale inițiate în temeiul unor competențe naționale care nu fac obiectul tratatelor UE;

| 4. | subliniază faptul că ar trebui să existe o mai mare transparență cu privire la modul în care sunt luate deciziile Comisiei de a finanța principalele anchete în domeniul concurenței de la nivelul UE și să se garanteze că aceste decizii sunt întotdeauna asociate cu rezultate identificabile care consolidează piața unică; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că ar trebui să existe o mai mare transparență cu privire la modul în care sunt luate deciziile Comisiei de a finanța principalele anchete în domeniul concurenței de la nivelul UE și să se garanteze că aceste decizii sunt întotdeauna asociate cu rezultate identificabile care consolidează piața unică;

| 5. | consideră că este de datoria Comisiei să asigure un răspuns cuprinzător la provocările generate de concurența internațională și de piețele globale, printr-o mai bună coordonare a politicilor și instrumentelor UE și printr-o mai bună recunoaștere a dimensiunii regionale; |
| --- | --- |

5.

consideră că este de datoria Comisiei să asigure un răspuns cuprinzător la provocările generate de concurența internațională și de piețele globale, printr-o mai bună coordonare a politicilor și instrumentelor UE și printr-o mai bună recunoaștere a dimensiunii regionale;

| 6. | subliniază că Regatul Unit va trebui să respecte normele UE în materie de concurență cel puțin până la 31 martie 2019 și că anchetele lansate înainte de această dată, cum ar fi cea inițiată la 26 octombrie 2017 privind derogările acordate de Regatul Unit întreprinderilor multinaționale pentru a le proteja de reglementările destinate combaterii evitării obligațiilor fiscale, chiar dacă se vor încheia numai după data respectivă, vor genera concluzii care vor trebui totuși să fie aplicate; |
| --- | --- |

6.

subliniază că Regatul Unit va trebui să respecte normele UE în materie de concurență cel puțin până la 31 martie 2019 și că anchetele lansate înainte de această dată, cum ar fi cea inițiată la 26 octombrie 2017 privind derogările acordate de Regatul Unit întreprinderilor multinaționale pentru a le proteja de reglementările destinate combaterii evitării obligațiilor fiscale, chiar dacă se vor încheia numai după data respectivă, vor genera concluzii care vor trebui totuși să fie aplicate;

| 7. | este de acord că Brexitul nu trebuie să fie utilizat ca pretext pentru renunțarea în întregime la orice control al ajutoarelor de stat, însă consideră că perturbările economice care afectează alte state membre ale UE ca urmare a Brexitului ar trebui să aibă ca rezultat o extindere a regulamentelor generale de exceptare pe categorii de ajutoare și o relaxare sau o suspendare temporară a normelor privind ajutorul de stat pentru anumite sectoare economice care riscă să fie cele mai afectate, în măsura în care aceasta nu constituie ajutor selectiv, care ar fi contrar obiectivului de a aplica normele UE în mod echitabil pentru toate întreprinderile; |
| --- | --- |

7.

este de acord că Brexitul nu trebuie să fie utilizat ca pretext pentru renunțarea în întregime la orice control al ajutoarelor de stat, însă consideră că perturbările economice care afectează alte state membre ale UE ca urmare a Brexitului ar trebui să aibă ca rezultat o extindere a regulamentelor generale de exceptare pe categorii de ajutoare și o relaxare sau o suspendare temporară a normelor privind ajutorul de stat pentru anumite sectoare economice care riscă să fie cele mai afectate, în măsura în care aceasta nu constituie ajutor selectiv, care ar fi contrar obiectivului de a aplica normele UE în mod echitabil pentru toate întreprinderile;

Ajutoarele de stat și deciziile fiscale

| 8. | salută activitatea Comisiei în ceea ce privește combaterea ajutorului de stat ilegal acordat sub formă de avantaje fiscale selective, considerând că această activitate este un mijloc eficace de a garanta că normele UE se aplică în mod echitabil tuturor societăților care își desfășoară activitatea pe piața unică a UE, indiferent de mărime, de sector sau de naționalitate și că societățile sunt supuse unei impozitări proporționale cu mărimea și bogăția lor pentru a contribui la finanțarea serviciilor publice și la combaterea inegalităților, care au o foarte mare relevanță la nivel local; |
| --- | --- |

8.

salută activitatea Comisiei în ceea ce privește combaterea ajutorului de stat ilegal acordat sub formă de avantaje fiscale selective, considerând că această activitate este un mijloc eficace de a garanta că normele UE se aplică în mod echitabil tuturor societăților care își desfășoară activitatea pe piața unică a UE, indiferent de mărime, de sector sau de naționalitate și că societățile sunt supuse unei impozitări proporționale cu mărimea și bogăția lor pentru a contribui la finanțarea serviciilor publice și la combaterea inegalităților, care au o foarte mare relevanță la nivel local;

| 9. | insistă asupra faptului că, în ceea ce privește frauda fiscală, deciziile fiscale fac parte din efortul global al UE de a combate evitarea obligațiilor fiscale de către marile întreprinderi, printre altele prin pachetul de măsuri împotriva evitării obligațiilor fiscale, prin raportarea pentru fiecare țară în parte, prin pachetul de reformă a impozitării societăților și prin noile norme de transparență aplicabile intermediarilor din domeniul planificării fiscale. Subliniază, de asemenea, că UE trebuie să verifice dacă elaborarea de noi reglementări, mai degrabă decât asigurarea respectării normelor în vigoare, ar putea oferi o mai mare certitudine cu privire la deciziile fiscale din statele membre și să analizeze dacă ar fi oportun să se adopte, ca parte a oricărui nou sistem de reglementare, o procedură de sancționare în beneficiul resurselor proprii ale bugetului UE; |
| --- | --- |

9.

insistă asupra faptului că, în ceea ce privește frauda fiscală, deciziile fiscale fac parte din efortul global al UE de a combate evitarea obligațiilor fiscale de către marile întreprinderi, printre altele prin pachetul de măsuri împotriva evitării obligațiilor fiscale, prin raportarea pentru fiecare țară în parte, prin pachetul de reformă a impozitării societăților și prin noile norme de transparență aplicabile intermediarilor din domeniul planificării fiscale. Subliniază, de asemenea, că UE trebuie să verifice dacă elaborarea de noi reglementări, mai degrabă decât asigurarea respectării normelor în vigoare, ar putea oferi o mai mare certitudine cu privire la deciziile fiscale din statele membre și să analizeze dacă ar fi oportun să se adopte, ca parte a oricărui nou sistem de reglementare, o procedură de sancționare în beneficiul resurselor proprii ale bugetului UE;

| 10. | este de părere că competența exclusivă a UE, consfințită de articolul 3 din TFUE, în ce privește instituirea normelor în domeniul concurenței necesare pentru funcționarea pieței interne nu afectează dreptul statelor membre de a-și defini propriile sisteme de impozitare a societăților sau de a-și stabili propriile rate de impozitare. Recunoaște, cu toate acestea, că statele membre trebuie să respecte condiții de concurență echitabile pentru întreprinderi și consumatori, în întreaga piață internă a UE (1); |
| --- | --- |

10.

este de părere că competența exclusivă a UE, consfințită de articolul 3 din TFUE, în ce privește instituirea normelor în domeniul concurenței necesare pentru funcționarea pieței interne nu afectează dreptul statelor membre de a-și defini propriile sisteme de impozitare a societăților sau de a-și stabili propriile rate de impozitare. Recunoaște, cu toate acestea, că statele membre trebuie să respecte condiții de concurență echitabile pentru întreprinderi și consumatori, în întreaga piață internă a UE (1);

| 11. | observă că cea mai mediatizată decizie care constituie titlu executoriu din partea DG Concurență a fost adoptată la 30 august 2016, prin ea constatându-se că anumite decizii fiscale adoptate în Irlanda în 1991 și în mai 2007 în favoarea a două societăți constituite de Apple în Irlanda reprezintă ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Recunoaște că, în decizia sa, Comisia Europeană afirmă că Irlanda, prin emiterea deciziilor fiscale care fac obiectul contestației și care au permis întreprinderilor Apple să își stabilească impozitul anual pe profit datorat în Irlanda în perioada în care aceste soluții au fost în vigoare, a acordat în mod ilegal un ajutor de stat acelor întreprinderi ale Apple și grupului Apple, cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din tratat, ajutor pe care Irlanda trebuie să îl recupereze în temeiul articolului 16 din Regulamentul (UE) 2015/1589. Subliniază că, potrivit Comisiei, această decizie nu pune în discuție sistemul fiscal general al Irlandei sau cota impozitului pe profit din Irlanda; |
| --- | --- |

11.

observă că cea mai mediatizată decizie care constituie titlu executoriu din partea DG Concurență a fost adoptată la 30 august 2016, prin ea constatându-se că anumite decizii fiscale adoptate în Irlanda în 1991 și în mai 2007 în favoarea a două societăți constituite de Apple în Irlanda reprezintă ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Recunoaște că, în decizia sa, Comisia Europeană afirmă că Irlanda, prin emiterea deciziilor fiscale care fac obiectul contestației și care au permis întreprinderilor Apple să își stabilească impozitul anual pe profit datorat în Irlanda în perioada în care aceste soluții au fost în vigoare, a acordat în mod ilegal un ajutor de stat acelor întreprinderi ale Apple și grupului Apple, cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din tratat, ajutor pe care Irlanda trebuie să îl recupereze în temeiul articolului 16 din Regulamentul (UE) 2015/1589. Subliniază că, potrivit Comisiei, această decizie nu pune în discuție sistemul fiscal general al Irlandei sau cota impozitului pe profit din Irlanda;

| 12. | observă faptul că punerea în aplicare la nivel național a Directivei 2016/1164 a Consiliului de stabilire a normelor împotriva practicilor de evitare a obligațiilor fiscale care afectează în mod direct funcționarea pieței interne ridică probleme la ora actuală. Articolul 4 alineatul (4) din directiva menționată cuprinde o derogare de la norma privind limitarea deductibilității dobânzii pentru împrumuturile utilizate pentru finanțarea de proiecte de infrastructură publică pe termen lung. Chiar dacă directiva oferă ample posibilități de derogare pentru activitățile considerate a fi de interes public, statele membre nu le utilizează pe deplin; |
| --- | --- |

12.

observă faptul că punerea în aplicare la nivel național a Directivei 2016/1164 a Consiliului de stabilire a normelor împotriva practicilor de evitare a obligațiilor fiscale care afectează în mod direct funcționarea pieței interne ridică probleme la ora actuală. Articolul 4 alineatul (4) din directiva menționată cuprinde o derogare de la norma privind limitarea deductibilității dobânzii pentru împrumuturile utilizate pentru finanțarea de proiecte de infrastructură publică pe termen lung. Chiar dacă directiva oferă ample posibilități de derogare pentru activitățile considerate a fi de interes public, statele membre nu le utilizează pe deplin;

| 13. | reamintește că Comisia a calculat că ajutorul în această formă furnizat de Irlanda acestor societăți ale grupului Apple s-a ridicat la 13 miliarde EUR și că aceste fonduri ar fi trebuit să fie restituite trezoreriei irlandeze, dar că guvernul irlandez a contestat decizia Comisiei Europene în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene. Cu toate acestea, întrucât la momentul adoptării deciziei Comisiei, Irlanda dispunea de patru luni pentru recuperarea ajutoarelor de stat ilegale, respectiv până în ianuarie 2017, și dat fiind că guvernul irlandez nu a reușit să colecteze efectiv cele 13 miliarde de euro în termenul acordat, în pofida eforturilor sale de a colecta această sumă record și de a o plasa într-un cont de garanție în așteptarea deciziei Curții, Comisia Europeană a hotărât, la 4 octombrie 2017, să trimită Irlanda în fața Curții de Justiție a UE, însă ambele părți speră ca sancțiunile să poată fi evitate; |
| --- | --- |

13.

reamintește că Comisia a calculat că ajutorul în această formă furnizat de Irlanda acestor societăți ale grupului Apple s-a ridicat la 13 miliarde EUR și că aceste fonduri ar fi trebuit să fie restituite trezoreriei irlandeze, dar că guvernul irlandez a contestat decizia Comisiei Europene în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene. Cu toate acestea, întrucât la momentul adoptării deciziei Comisiei, Irlanda dispunea de patru luni pentru recuperarea ajutoarelor de stat ilegale, respectiv până în ianuarie 2017, și dat fiind că guvernul irlandez nu a reușit să colecteze efectiv cele 13 miliarde de euro în termenul acordat, în pofida eforturilor sale de a colecta această sumă record și de a o plasa într-un cont de garanție în așteptarea deciziei Curții, Comisia Europeană a hotărât, la 4 octombrie 2017, să trimită Irlanda în fața Curții de Justiție a UE, însă ambele părți speră ca sancțiunile să poată fi evitate;

| 14. | solicită o finalizare rapidă a cauzelor Apple aflate în instanță pentru a oferi securitate cu privire la impactul posibil al dreptului concurenței asupra altor decizii fiscale existente; |
| --- | --- |

14.

solicită o finalizare rapidă a cauzelor Apple aflate în instanță pentru a oferi securitate cu privire la impactul posibil al dreptului concurenței asupra altor decizii fiscale existente;

Inițiativa de modernizare a ajutoarelor de stat

| 15. | sprijină opinia Comisiei, conform căreia o mai mare transparență în ceea ce privește cheltuielile publice joacă un rol esențial în promovarea utilizării optime a banilor contribuabililor, și este de părere că transparența este, totodată, o modalitate de a spori încrederea cetățenilor în credibilitatea și legitimitatea autorităților publice; |
| --- | --- |

15.

sprijină opinia Comisiei, conform căreia o mai mare transparență în ceea ce privește cheltuielile publice joacă un rol esențial în promovarea utilizării optime a banilor contribuabililor, și este de părere că transparența este, totodată, o modalitate de a spori încrederea cetățenilor în credibilitatea și legitimitatea autorităților publice;

| 16. | reamintește (2) că normele UE privind ajutoarele de stat pentru serviciile de interes economic general (SIEG) nu trebuie să fie aplicate exclusiv în virtutea principiilor concurenței, ci să fie în deplină concordanță cu larga putere de apreciere conferită prin tratate statelor membre în stabilirea a ceea ce reprezintă un SIEG, precum și cu principiile autonomiei locale și regionale, cu coeziunea economică, socială și teritorială și să țină seama de neutralitate în ceea ce privește regimul proprietății în statele membre (articolul 3 din TUE, articolele 14, 106 și 345, precum și Protocolul nr. 26 din TFUE). SIEG trebuie să reflecte diferențele în ceea ce privește nevoile și preferințele utilizatorilor și ale sistemelor de achiziții publice, care pot rezulta din diferitele situații geografice, sociale sau culturale și din diferitele procese democratice din statele membre. Un control din perspectiva normelor privind ajutoarele de stat poate fi efectuat numai în cazul în care reglementarea sau finanțarea la nivel național, regional sau local a unui SIEG are efecte transfrontaliere sau efecte asupra pieței interne; |
| --- | --- |

16.

reamintește (2) că normele UE privind ajutoarele de stat pentru serviciile de interes economic general (SIEG) nu trebuie să fie aplicate exclusiv în virtutea principiilor concurenței, ci să fie în deplină concordanță cu larga putere de apreciere conferită prin tratate statelor membre în stabilirea a ceea ce reprezintă un SIEG, precum și cu principiile autonomiei locale și regionale, cu coeziunea economică, socială și teritorială și să țină seama de neutralitate în ceea ce privește regimul proprietății în statele membre (articolul 3 din TUE, articolele 14, 106 și 345, precum și Protocolul nr. 26 din TFUE). SIEG trebuie să reflecte diferențele în ceea ce privește nevoile și preferințele utilizatorilor și ale sistemelor de achiziții publice, care pot rezulta din diferitele situații geografice, sociale sau culturale și din diferitele procese democratice din statele membre. Un control din perspectiva normelor privind ajutoarele de stat poate fi efectuat numai în cazul în care reglementarea sau finanțarea la nivel național, regional sau local a unui SIEG are efecte transfrontaliere sau efecte asupra pieței interne;

| 17. | regretă că Raportul anual privind concurența pentru 2016 acordă o atenție foarte redusă problemelor legate de ajutoarele de stat pentru SIEG și, în special, faptul că documentul nu oferă indicații clare cu privire la revizuirea așa-numitului „Pachet Almunia” și la revizuirea Regulamentului privind ajutoarele de minimis pentru SIEG. Reamintește, în această privință, faptul că CoR a solicitat:






  — | orientări detaliate vizând respectarea celui de al patrulea criteriu „Altmark” – respectiv ce anume constituie o întreprindere tipică, bine gestionată și dotată corespunzător cu mijloace; |
| --- | --- | --- |

17.

regretă că Raportul anual privind concurența pentru 2016 acordă o atenție foarte redusă problemelor legate de ajutoarele de stat pentru SIEG și, în special, faptul că documentul nu oferă indicații clare cu privire la revizuirea așa-numitului „Pachet Almunia” și la revizuirea Regulamentului privind ajutoarele de minimis pentru SIEG. Reamintește, în această privință, faptul că CoR a solicitat:

—

orientări detaliate vizând respectarea celui de al patrulea criteriu „Altmark” – respectiv ce anume constituie o întreprindere tipică, bine gestionată și dotată corespunzător cu mijloace;

| — | o revizuire a definiției profitului rezonabil al unui SIEG, în special pentru a reflecta, inclusiv prin forme de stimulare sau prin creșterea procentului de profit rezonabil, faptul că un astfel de profit este adesea reinvestit în SIEG; |
| --- | --- |

—

o revizuire a definiției profitului rezonabil al unui SIEG, în special pentru a reflecta, inclusiv prin forme de stimulare sau prin creșterea procentului de profit rezonabil, faptul că un astfel de profit este adesea reinvestit în SIEG;

| — | majorarea pragurilor de minimis în cazul ajutoarelor de stat acordate pentru SIEG; |
| --- | --- |

—

majorarea pragurilor de minimis în cazul ajutoarelor de stat acordate pentru SIEG;

| — | majorarea pragului de scutire de la obligația de notificare în temeiul articolului 108 alineatul (3) din TFUE pentru ajutoarele de stat sub formă de compensație pentru obligația de serviciu public acordate întreprinderilor însărcinate cu furnizarea SIEG până la nivelul în vigoare înainte de 2011, de 30 de milioane EUR pe an; |
| --- | --- |

—

majorarea pragului de scutire de la obligația de notificare în temeiul articolului 108 alineatul (3) din TFUE pentru ajutoarele de stat sub formă de compensație pentru obligația de serviciu public acordate întreprinderilor însărcinate cu furnizarea SIEG până la nivelul în vigoare înainte de 2011, de 30 de milioane EUR pe an;

| 18. | reamintește (3) solicitarea sa privind extinderea definiției locuințelor sociale, prevăzută în Decizia Comisiei din 20 decembrie 2011: pentru a oferi statelor membre mai multă libertate în ceea ce privește planificarea, punerea în aplicare, finanțarea și organizarea construcției de locuințe sociale și pentru a garanta dreptul democratic de a alege, limitarea atribuirii de locuințe sociale la „cetățenii defavorizați sau din categorii mai puțin avantajate” ar trebui eliminată. Dreptul la o locuință adecvată și accesibilă ar trebui să aibă prioritate, deoarece incapacitatea pieței de locuințe de a satisface nevoile imobiliare ale tuturor afectează nu numai persoanele care nu au acces la locuințe, ci și pe cei care locuiesc în locuințe ce periclitează sănătatea, inadecvate sau supraaglomerate, precum și persoanele care plătesc o mare parte din venitul lor lunar pentru chirie sau rambursarea împrumuturilor imobiliare; |
| --- | --- |

18.

reamintește (3) solicitarea sa privind extinderea definiției locuințelor sociale, prevăzută în Decizia Comisiei din 20 decembrie 2011: pentru a oferi statelor membre mai multă libertate în ceea ce privește planificarea, punerea în aplicare, finanțarea și organizarea construcției de locuințe sociale și pentru a garanta dreptul democratic de a alege, limitarea atribuirii de locuințe sociale la „cetățenii defavorizați sau din categorii mai puțin avantajate” ar trebui eliminată. Dreptul la o locuință adecvată și accesibilă ar trebui să aibă prioritate, deoarece incapacitatea pieței de locuințe de a satisface nevoile imobiliare ale tuturor afectează nu numai persoanele care nu au acces la locuințe, ci și pe cei care locuiesc în locuințe ce periclitează sănătatea, inadecvate sau supraaglomerate, precum și persoanele care plătesc o mare parte din venitul lor lunar pentru chirie sau rambursarea împrumuturilor imobiliare;

| 19. | atrage atenția asupra studiului publicat de CoR la 9 iunie 2017, pe tema „Punerea în aplicare a deciziei și a cadrului privind serviciile de interes economic general: implicarea ALR în exercițiul de raportare și situația actuală în ceea ce privește evaluarea serviciilor sociale ca activități economice” și asupra concluziilor aferente, din care rezultă că:






  — | în 22 din rapoartele naționale privind punerea în aplicare a Pachetului Almunia, autoritățile locale și regionale au fost implicate direct sau indirect în procesul de elaborare; |
| --- | --- | --- |

19.

atrage atenția asupra studiului publicat de CoR la 9 iunie 2017, pe tema „Punerea în aplicare a deciziei și a cadrului privind serviciile de interes economic general: implicarea ALR în exercițiul de raportare și situația actuală în ceea ce privește evaluarea serviciilor sociale ca activități economice” și asupra concluziilor aferente, din care rezultă că:

—

în 22 din rapoartele naționale privind punerea în aplicare a Pachetului Almunia, autoritățile locale și regionale au fost implicate direct sau indirect în procesul de elaborare;

precum și asupra recomandărilor studiului, care afirmă următoarele:

| — | sunt necesare clarificări referitoare la calificarea unui serviciu social drept activitate economică, în special în domeniul social și în cel al sănătății, la calcularea compensației astfel încât să se includă un profit rezonabil, precum și la posibilele inconsecvențe între diferitele documente care trebuie luate în considerare; |
| --- | --- |

—

sunt necesare clarificări referitoare la calificarea unui serviciu social drept activitate economică, în special în domeniul social și în cel al sănătății, la calcularea compensației astfel încât să se includă un profit rezonabil, precum și la posibilele inconsecvențe între diferitele documente care trebuie luate în considerare;

| — | obligațiile de raportare ar trebui simplificate; |
| --- | --- |

—

obligațiile de raportare ar trebui simplificate;

| — | schimbul de bune practici ar trebui promovat în continuare; |
| --- | --- |

—

schimbul de bune practici ar trebui promovat în continuare;

| 20. | prin urmare, este de părere că rolul autorităților locale și regionale, ca furnizori de servicii de interes economic general, în ce privește asigurarea și consolidarea dimensiunii sociale a pieței unice este cu atât mai important în contextul unui șomaj ridicat, al îmbătrânirii populației, al tulburărilor sociale și al unei situații economice fragile; de asemenea, consideră că beneficiile generate de serviciile de acest tip sunt resimțite direct de cetățeni și contribuie, în această privință, la îmbunătățirea și consolidarea încrederii cetățenilor în instituțiile publice; |
| --- | --- |

20.

prin urmare, este de părere că rolul autorităților locale și regionale, ca furnizori de servicii de interes economic general, în ce privește asigurarea și consolidarea dimensiunii sociale a pieței unice este cu atât mai important în contextul unui șomaj ridicat, al îmbătrânirii populației, al tulburărilor sociale și al unei situații economice fragile; de asemenea, consideră că beneficiile generate de serviciile de acest tip sunt resimțite direct de cetățeni și contribuie, în această privință, la îmbunătățirea și consolidarea încrederii cetățenilor în instituțiile publice;

| 21. | subliniază responsabilitatea comună a tuturor nivelurilor de guvernare în ce privește asigurarea unor servicii publice sustenabile pentru toți cetățenii UE și este de părere că Comisia trebuie să își întemeieze controlul ajutoarelor de stat din domeniul serviciilor de interes economic general pe principiul încrederii, astfel încât să ajute autoritățile și părțile interesate relevante, în loc să considere din start că autoritățile locale și regionale încalcă normele atunci când furnizează servicii de interes economic general; |
| --- | --- |

21.

subliniază responsabilitatea comună a tuturor nivelurilor de guvernare în ce privește asigurarea unor servicii publice sustenabile pentru toți cetățenii UE și este de părere că Comisia trebuie să își întemeieze controlul ajutoarelor de stat din domeniul serviciilor de interes economic general pe principiul încrederii, astfel încât să ajute autoritățile și părțile interesate relevante, în loc să considere din start că autoritățile locale și regionale încalcă normele atunci când furnizează servicii de interes economic general;

| 22. | salută eforturile Comisiei de a simplifica aplicarea normelor privind ajutoarele de stat, în special Comunicarea privind noțiunea de ajutor de stat, precum și faptul că Raportul privind politica în domeniul concurenței recunoaște că este deosebit de important să se faciliteze investițiile publice și să se maximizeze efectul investițiilor asupra creșterii economice și asupra ocupării forței de muncă, ceea ce reiterează parțial solicitările CoR de a se opera noi simplificări și derogări în domeniul serviciilor de interes economic general; |
| --- | --- |

22.

salută eforturile Comisiei de a simplifica aplicarea normelor privind ajutoarele de stat, în special Comunicarea privind noțiunea de ajutor de stat, precum și faptul că Raportul privind politica în domeniul concurenței recunoaște că este deosebit de important să se faciliteze investițiile publice și să se maximizeze efectul investițiilor asupra creșterii economice și asupra ocupării forței de muncă, ceea ce reiterează parțial solicitările CoR de a se opera noi simplificări și derogări în domeniul serviciilor de interes economic general;

| 23. | cu toate acestea, pune sub semnul întrebării gradul de securitate juridică adus de Comunicarea privind noțiunea de ajutor de stat, întrucât, în special în domeniul serviciilor de interes economic general, părțile interesate subliniază că diferitele documente de luat în considerare sunt complexe și se pot dovedi inconsecvente, ceea ce le complică sarcina de a determina ce normă se aplică în fiecare caz în parte (4); |
| --- | --- |

23.

cu toate acestea, pune sub semnul întrebării gradul de securitate juridică adus de Comunicarea privind noțiunea de ajutor de stat, întrucât, în special în domeniul serviciilor de interes economic general, părțile interesate subliniază că diferitele documente de luat în considerare sunt complexe și se pot dovedi inconsecvente, ceea ce le complică sarcina de a determina ce normă se aplică în fiecare caz în parte (4);

| 24. | își exprimă, de asemenea, îngrijorarea în ceea ce privește sarcina administrativă generată de cerințele de raportare în temeiul Deciziei privind serviciile de interes economic general, așa cum se menționează în unele dintre aceste rapoarte de țară; |
| --- | --- |

24.

își exprimă, de asemenea, îngrijorarea în ceea ce privește sarcina administrativă generată de cerințele de raportare în temeiul Deciziei privind serviciile de interes economic general, așa cum se menționează în unele dintre aceste rapoarte de țară;

Piața unică digitală

| 25. | a susținut constant eforturile de a utiliza strategia privind piața unică digitală ca vehicul pentru o creștere economică favorabilă incluziunii în toate regiunile din interiorul UE, dat fiind că îmbunătățirea accesului la servicii în bandă largă și la serviciile TIC, în special în regiunile periferice și îndepărtate sau în regiunile în care populația este dispersată geografic, poate facilita accesul la servicii (de exemplu la e-sănătate și e-guvernare), ducând la o eficiență crescută a administrației publice, contribuind la asigurarea unor prețuri scăzute și la o gamă mai largă de opțiuni pentru consumatori, indiferent de localizarea lor geografică, și putând genera noi oportunități economice pentru întreprinderile locale, ceea ce, în ultimă instanță, îmbunătățește calitatea vieții cetățenilor și consolidează coeziunea; |
| --- | --- |

25.

a susținut constant eforturile de a utiliza strategia privind piața unică digitală ca vehicul pentru o creștere economică favorabilă incluziunii în toate regiunile din interiorul UE, dat fiind că îmbunătățirea accesului la servicii în bandă largă și la serviciile TIC, în special în regiunile periferice și îndepărtate sau în regiunile în care populația este dispersată geografic, poate facilita accesul la servicii (de exemplu la e-sănătate și e-guvernare), ducând la o eficiență crescută a administrației publice, contribuind la asigurarea unor prețuri scăzute și la o gamă mai largă de opțiuni pentru consumatori, indiferent de localizarea lor geografică, și putând genera noi oportunități economice pentru întreprinderile locale, ceea ce, în ultimă instanță, îmbunătățește calitatea vieții cetățenilor și consolidează coeziunea;

| 26. | face trimitere în acest context la avizul său COTER-VI/012, pe tema „Simplificarea fondurilor ESI din perspectiva autorităților locale și regionale”, în care abordează consecințele aplicării regulilor privind ajutoarele de stat asupra punerii în aplicare a fondurilor ESI și atrage atenția, printre altele, asupra unei incoerențe majore în aplicarea normelor privind ajutoarele de stat. Comitetul Regiunilor subliniază că deși procedurile privind ajutoarele de stat nu se aplică programelor gestionate în mod centralizat de către Comisia Europeană (ca de exemplu Orizont 2020, Mecanismul pentru interconectarea Europei, Fondul european pentru investiții strategice), ele se aplică proiectelor finanțate în temeiul politicii de coeziune. Prin urmare, în practică, în ce privește ajutoarele de stat, proiectele nu sunt evaluate în funcție de meritele proprii, ci în funcție de entitatea care acordă fondurile, respectiv Comisia sau statul membru, și de sursa lor de finanțare; |
| --- | --- |

26.

face trimitere în acest context la avizul său COTER-VI/012, pe tema „Simplificarea fondurilor ESI din perspectiva autorităților locale și regionale”, în care abordează consecințele aplicării regulilor privind ajutoarele de stat asupra punerii în aplicare a fondurilor ESI și atrage atenția, printre altele, asupra unei incoerențe majore în aplicarea normelor privind ajutoarele de stat. Comitetul Regiunilor subliniază că deși procedurile privind ajutoarele de stat nu se aplică programelor gestionate în mod centralizat de către Comisia Europeană (ca de exemplu Orizont 2020, Mecanismul pentru interconectarea Europei, Fondul european pentru investiții strategice), ele se aplică proiectelor finanțate în temeiul politicii de coeziune. Prin urmare, în practică, în ce privește ajutoarele de stat, proiectele nu sunt evaluate în funcție de meritele proprii, ci în funcție de entitatea care acordă fondurile, respectiv Comisia sau statul membru, și de sursa lor de finanțare;

| 27. | este deosebit de preocupat de barierele create eventual chiar de întreprinderi în calea comerțului online transfrontalier, de geoblocare și de excluderea artificială, de către operatorii dominanți, a concurenților potențiali în ce privește anumite oportunități de afaceri; |
| --- | --- |

27.

este deosebit de preocupat de barierele create eventual chiar de întreprinderi în calea comerțului online transfrontalier, de geoblocare și de excluderea artificială, de către operatorii dominanți, a concurenților potențiali în ce privește anumite oportunități de afaceri;

| 28. | subliniază, de asemenea, tot în siajul avizului său COTER-VI/012, pe tema „Simplificarea fondurilor ESI din perspectiva autorităților locale și regionale”, că trebuie să se acorde o atenție deosebită utilizării ajutoarelor de stat în cadrul programelor de cooperare teritorială europeană. În ceea ce privește aceste programe, de regulă există un dezechilibru între, pe de o parte, eforturile care trebuie întreprinse pentru conformitatea cu normele privind ajutoarele de stat și, pe de altă parte, riscul de denaturare a concurenței. În plus, ajutoarele de stat sunt adesea interpretate în mod diferit în diferite state membre; prin urmare, normele respective nu pot fi aplicate astfel încât să se asigure o securitate juridică adecvată, ceea ce deseori chiar împiedică derularea unor proiecte de calitate. Una dintre măsurile care ar putea fi puse în aplicare rapid în vederea simplificării fondurilor ESI ar fi de a exclude cooperarea teritorială europeană din domeniul de aplicare al normelor privind ajutoarele de stat, așa cum este cazul Programului Orizont 2020; |
| --- | --- |

28.

subliniază, de asemenea, tot în siajul avizului său COTER-VI/012, pe tema „Simplificarea fondurilor ESI din perspectiva autorităților locale și regionale”, că trebuie să se acorde o atenție deosebită utilizării ajutoarelor de stat în cadrul programelor de cooperare teritorială europeană. În ceea ce privește aceste programe, de regulă există un dezechilibru între, pe de o parte, eforturile care trebuie întreprinse pentru conformitatea cu normele privind ajutoarele de stat și, pe de altă parte, riscul de denaturare a concurenței. În plus, ajutoarele de stat sunt adesea interpretate în mod diferit în diferite state membre; prin urmare, normele respective nu pot fi aplicate astfel încât să se asigure o securitate juridică adecvată, ceea ce deseori chiar împiedică derularea unor proiecte de calitate. Una dintre măsurile care ar putea fi puse în aplicare rapid în vederea simplificării fondurilor ESI ar fi de a exclude cooperarea teritorială europeană din domeniul de aplicare al normelor privind ajutoarele de stat, așa cum este cazul Programului Orizont 2020;

| 29. | salută, în acest context, inițiativele Comisiei de a asigura o mai bună aplicare a dreptului concurenței în lumea digitală, și anume ancheta sectorială privind comerțul electronic și anchetele deschise recent, care vizează soluționarea problemelor specifice legate de restricțiile privind prețul cu amănuntul, discriminarea pe motive de localizare și geoblocarea nejustificată (5); |
| --- | --- |

29.

salută, în acest context, inițiativele Comisiei de a asigura o mai bună aplicare a dreptului concurenței în lumea digitală, și anume ancheta sectorială privind comerțul electronic și anchetele deschise recent, care vizează soluționarea problemelor specifice legate de restricțiile privind prețul cu amănuntul, discriminarea pe motive de localizare și geoblocarea nejustificată (5);

| 30. | încurajează Comisia să implementeze aplicarea normelor în materie de concurență în economia digitală unică în condiții echitabile la nivel mondial cu cele practicate de autoritățile similare în domeniul concurenței din întreaga lume, pentru a se garanta că inovarea nu este obstrucționată, și invită Comisia să contribuie la instituirea unei cooperări mai strânse între autoritățile naționale de concurență, Comisia Europeană și organizații internaționale precum OCDE; |
| --- | --- |

30.

încurajează Comisia să implementeze aplicarea normelor în materie de concurență în economia digitală unică în condiții echitabile la nivel mondial cu cele practicate de autoritățile similare în domeniul concurenței din întreaga lume, pentru a se garanta că inovarea nu este obstrucționată, și invită Comisia să contribuie la instituirea unei cooperări mai strânse între autoritățile naționale de concurență, Comisia Europeană și organizații internaționale precum OCDE;

| 31. | sprijină, de asemenea, eforturile Comisiei Europene de a reechilibra rata de impozitare efectivă plătită de societățile comerciale tradiționale și de cele din sectorul digital, dat fiind că o comunicare a Comisiei privind impozitarea veniturilor din sectorul digital, prezentată la 21 septembrie 2017, prevede că rata efectivă plătită de companiile de internet internaționale este de 10,1 %, în comparație cu 23,2 % în cazul întreprinderilor internaționale tradiționale. Solicită, prin urmare, Comisiei să examineze posibilitatea de a introduce impozite specifice pe cifra de afaceri și/sau pe tranzacțiile online și să aibă în vedere să propună, în cadrul bazei fiscale consolidate comune a societăților (CCCTB), conceptul de „sediu permanent virtual”; |
| --- | --- |

31.

sprijină, de asemenea, eforturile Comisiei Europene de a reechilibra rata de impozitare efectivă plătită de societățile comerciale tradiționale și de cele din sectorul digital, dat fiind că o comunicare a Comisiei privind impozitarea veniturilor din sectorul digital, prezentată la 21 septembrie 2017, prevede că rata efectivă plătită de companiile de internet internaționale este de 10,1 %, în comparație cu 23,2 % în cazul întreprinderilor internaționale tradiționale. Solicită, prin urmare, Comisiei să examineze posibilitatea de a introduce impozite specifice pe cifra de afaceri și/sau pe tranzacțiile online și să aibă în vedere să propună, în cadrul bazei fiscale consolidate comune a societăților (CCCTB), conceptul de „sediu permanent virtual”;

Piața unică

| 32. | menționează rolul important jucat de autoritățile naționale de concurență (ANC) în domenii-cheie ale concurenței (6) și recomandă creșterea resurselor alocate diferitelor autorități naționale din domeniul concurenței din statele membre, precum și o mai bună coordonare europeană prin intermediul Rețelei europene în domeniul concurenței (REC). Ar fi gata să sprijine, de asemenea, o propunere legislativă din partea Comisiei privind consolidarea instrumentelor de punere în aplicare și de sancționare de care dispun autoritățile naționale de concurență, așa-numitul REC+, prin care s-ar garanta că se atinge întregul potențial al sistemului descentralizat de punere în aplicare a normelor UE în domeniul concurenței; |
| --- | --- |

32.

menționează rolul important jucat de autoritățile naționale de concurență (ANC) în domenii-cheie ale concurenței (6) și recomandă creșterea resurselor alocate diferitelor autorități naționale din domeniul concurenței din statele membre, precum și o mai bună coordonare europeană prin intermediul Rețelei europene în domeniul concurenței (REC). Ar fi gata să sprijine, de asemenea, o propunere legislativă din partea Comisiei privind consolidarea instrumentelor de punere în aplicare și de sancționare de care dispun autoritățile naționale de concurență, așa-numitul REC+, prin care s-ar garanta că se atinge întregul potențial al sistemului descentralizat de punere în aplicare a normelor UE în domeniul concurenței;

| 33. | salută, în această privință, inițiativa Comisiei de a face ca autoritățile naționale de concurență să asigure o aplicare și mai eficace a normelor, dat fiind că, pentru anumite niveluri ale pieței, autoritățile naționale sunt mai în măsură să se ocupe de punerea în aplicare a normelor UE în materie de concurență, respectând, totodată, specificitățile naționale; |
| --- | --- |

33.

salută, în această privință, inițiativa Comisiei de a face ca autoritățile naționale de concurență să asigure o aplicare și mai eficace a normelor, dat fiind că, pentru anumite niveluri ale pieței, autoritățile naționale sunt mai în măsură să se ocupe de punerea în aplicare a normelor UE în materie de concurență, respectând, totodată, specificitățile naționale;

| 34. | insistă asupra faptului că, în cazul în care întreprinderile dominante își exploatează clienții, prin practicarea unor prețuri excesive sau prin impunerea unor clauze abuzive, autoritățile din domeniul concurenței trebuie să intervină în vederea eliminării acestor prețuri excesive, în special în ceea ce privește produsele farmaceutice, pentru a garanta accesul pacienților la medicamente esențiale și eficace la prețuri accesibile și pentru a facilita atingerea celui mai bun rezultat posibil pentru pacienți și societate; |
| --- | --- |

34.

insistă asupra faptului că, în cazul în care întreprinderile dominante își exploatează clienții, prin practicarea unor prețuri excesive sau prin impunerea unor clauze abuzive, autoritățile din domeniul concurenței trebuie să intervină în vederea eliminării acestor prețuri excesive, în special în ceea ce privește produsele farmaceutice, pentru a garanta accesul pacienților la medicamente esențiale și eficace la prețuri accesibile și pentru a facilita atingerea celui mai bun rezultat posibil pentru pacienți și societate;

| 35. | își exprimă îngrijorarea cu privire la valul fără precedent de concentrare a întreprinderilor care are loc pe piața mondială deja puternic concentrată a semințelor, substanțelor chimice și pesticidelor și a trăsăturilor genetice ale culturilor modificate genetic, deoarece acest fenomen riscă să ducă la reducerea concurenței și la crearea unor structuri de oligopol; |
| --- | --- |

35.

își exprimă îngrijorarea cu privire la valul fără precedent de concentrare a întreprinderilor care are loc pe piața mondială deja puternic concentrată a semințelor, substanțelor chimice și pesticidelor și a trăsăturilor genetice ale culturilor modificate genetic, deoarece acest fenomen riscă să ducă la reducerea concurenței și la crearea unor structuri de oligopol;

| 36. | subliniază riscurile unei integrări verticale considerabile între trăsăturile genetice, semințe și substanțe chimice, decurgând dintr-o poziție dominantă, de o amploare fără precedent pe piața mondială, în acest domeniu sensibil; o astfel de integrare ar conferi întreprinderilor care ocupă deja o poziție dominantă în acest sector o influență și mai mare asupra politicii, compromițând cercetarea științifică independentă și interesele publice printr-o utilizare abuzivă a poziției pe care o dețin pe piață; |
| --- | --- |

36.

subliniază riscurile unei integrări verticale considerabile între trăsăturile genetice, semințe și substanțe chimice, decurgând dintr-o poziție dominantă, de o amploare fără precedent pe piața mondială, în acest domeniu sensibil; o astfel de integrare ar conferi întreprinderilor care ocupă deja o poziție dominantă în acest sector o influență și mai mare asupra politicii, compromițând cercetarea științifică independentă și interesele publice printr-o utilizare abuzivă a poziției pe care o dețin pe piață;

| 37. | subliniază rolul important al micilor fermieri pentru sustenabilitatea ecosistemelor regionale și solicită Comisiei să se asigure că fuziunile în curs nu vor crea bariere la intrare pentru micii inovatori, nu vor crește riscul ca inovatorilor mai mici să li se interzică accesul la tehnologie și la alte resurse necesare pentru a concura în mod eficace și nu vor duce la creșterea prețurilor factorilor de producție din agricultură și la restrângerea opțiunilor pentru fermieri; |
| --- | --- |

37.

subliniază rolul important al micilor fermieri pentru sustenabilitatea ecosistemelor regionale și solicită Comisiei să se asigure că fuziunile în curs nu vor crea bariere la intrare pentru micii inovatori, nu vor crește riscul ca inovatorilor mai mici să li se interzică accesul la tehnologie și la alte resurse necesare pentru a concura în mod eficace și nu vor duce la creșterea prețurilor factorilor de producție din agricultură și la restrângerea opțiunilor pentru fermieri;

| 38. | subliniază vulnerabilitatea fermierilor și a IMM-urilor, care reprezintă 79 % din exploatațiile agricole din UE, ca urmare a poziției lor mai slabe de negociere și a practicilor comerciale neloiale din lanțul de aprovizionare cu produse alimentare; subliniază, în aceeași ordine de idei, că fermierii sunt principalul amortizor în lanțul de aprovizionare în ceea ce privește riscurile de piață precum volatilitatea prețurilor sau perioadele îndelungate cu prețuri mici și solicită Comisiei să îi ajute pe fermieri să contracareze efectele concentrării tot mai marcate din etapele de prelucrare și de vânzare cu amănuntul ale lanțului; |
| --- | --- |

38.

subliniază vulnerabilitatea fermierilor și a IMM-urilor, care reprezintă 79 % din exploatațiile agricole din UE, ca urmare a poziției lor mai slabe de negociere și a practicilor comerciale neloiale din lanțul de aprovizionare cu produse alimentare; subliniază, în aceeași ordine de idei, că fermierii sunt principalul amortizor în lanțul de aprovizionare în ceea ce privește riscurile de piață precum volatilitatea prețurilor sau perioadele îndelungate cu prețuri mici și solicită Comisiei să îi ajute pe fermieri să contracareze efectele concentrării tot mai marcate din etapele de prelucrare și de vânzare cu amănuntul ale lanțului;

| 39. | solicită insistent comisarilor europeni responsabili cu agricultura și cu concurența să colaboreze mai strâns pentru a simplifica aplicarea regulilor privind ajutoarele de stat în domeniul dezvoltării rurale, inclusiv prin prevederea unei proceduri interne de aprobare simultană a programelor de dezvoltare urbană și a sprijinului pentru finanțarea sectorului forestier și a diversificării agricole, care au fost excluse din procedurile de simplificare a sectorului agricol. Astfel vor fi susținute eforturile îndreptate către diversificarea pieței pentru sectorul produselor agroalimentare, sprijinind îndeosebi industriile agroalimentare din statele membre cele mai afectate de Brexit; |
| --- | --- |

39.

solicită insistent comisarilor europeni responsabili cu agricultura și cu concurența să colaboreze mai strâns pentru a simplifica aplicarea regulilor privind ajutoarele de stat în domeniul dezvoltării rurale, inclusiv prin prevederea unei proceduri interne de aprobare simultană a programelor de dezvoltare urbană și a sprijinului pentru finanțarea sectorului forestier și a diversificării agricole, care au fost excluse din procedurile de simplificare a sectorului agricol. Astfel vor fi susținute eforturile îndreptate către diversificarea pieței pentru sectorul produselor agroalimentare, sprijinind îndeosebi industriile agroalimentare din statele membre cele mai afectate de Brexit;

| 40. | își reiterează solicitarea anterioară, argumentată în avizul său privind PAC după 2020, referitoare la revizuirea legislației UE în materie de concurență pentru a permite tuturor părților interesate dintr-un sector, inclusiv consumatorilor și autorităților publice, să convină asupra unei distribuții echitabile a valorii adăugate și a marjelor de profit de-a lungul întregului lanț valoric și să dea fermierilor posibilitatea să-și întărească poziția pe piață; |
| --- | --- |

40.

își reiterează solicitarea anterioară, argumentată în avizul său privind PAC după 2020, referitoare la revizuirea legislației UE în materie de concurență pentru a permite tuturor părților interesate dintr-un sector, inclusiv consumatorilor și autorităților publice, să convină asupra unei distribuții echitabile a valorii adăugate și a marjelor de profit de-a lungul întregului lanț valoric și să dea fermierilor posibilitatea să-și întărească poziția pe piață;

| 41. | își reiterează apelul la revizuirea legislației UE privind atribuirea contractelor de achiziții publice în sectorul alimentației colective, introducând stimulente pentru consumul de produse alimentare locale și/sau din UE, prin intermediul lanțurilor scurte de aprovizionare, pentru a favoriza piața internă și siguranța produselor utilizate; |
| --- | --- |

41.

își reiterează apelul la revizuirea legislației UE privind atribuirea contractelor de achiziții publice în sectorul alimentației colective, introducând stimulente pentru consumul de produse alimentare locale și/sau din UE, prin intermediul lanțurilor scurte de aprovizionare, pentru a favoriza piața internă și siguranța produselor utilizate;

| 42. | subliniază că controlul ajutoarelor de stat a jucat un rol esențial în asigurarea unui sector bancar mai sigur și mai solid în UE pe durata crizei; |
| --- | --- |

42.

subliniază că controlul ajutoarelor de stat a jucat un rol esențial în asigurarea unui sector bancar mai sigur și mai solid în UE pe durata crizei;

| 43. | constată, cu toate acestea, că lipsa de uniformitate în aplicarea Directivei privind redresarea și rezoluția instituțiilor bancare creează un grad mai mare de incertitudine în ce privește controlul ajutoarelor de stat pentru măsurile luate în vederea rezoluției sau a recapitalizării temporare a instituțiilor financiare; |
| --- | --- |

43.

constată, cu toate acestea, că lipsa de uniformitate în aplicarea Directivei privind redresarea și rezoluția instituțiilor bancare creează un grad mai mare de incertitudine în ce privește controlul ajutoarelor de stat pentru măsurile luate în vederea rezoluției sau a recapitalizării temporare a instituțiilor financiare;

| 44. | consideră că ar trebui să existe o mai mare certitudine cu privire rolul recapitalizării interne comparativ cu salvarea și la corelarea acestora cu diferitele dimensiuni ale instituțiilor financiare, astfel încât să existe în mod clar condiții de concurență echitabile pentru aplicarea controlului ajutoarelor de stat în întregul sistem bancar european, fără ca anumite state membre să beneficieze de derogări; |
| --- | --- |

44.

consideră că ar trebui să existe o mai mare certitudine cu privire rolul recapitalizării interne comparativ cu salvarea și la corelarea acestora cu diferitele dimensiuni ale instituțiilor financiare, astfel încât să existe în mod clar condiții de concurență echitabile pentru aplicarea controlului ajutoarelor de stat în întregul sistem bancar european, fără ca anumite state membre să beneficieze de derogări;

| 45. | este de părere că sunt necesare dispoziții mai eficiente de garantare a depozitelor la nivelul uniunii bancare, care să asigure mijloace financiare suficiente pentru a susține încrederea tuturor deponenților și a proteja, astfel, stabilitatea financiară; |
| --- | --- |

45.

este de părere că sunt necesare dispoziții mai eficiente de garantare a depozitelor la nivelul uniunii bancare, care să asigure mijloace financiare suficiente pentru a susține încrederea tuturor deponenților și a proteja, astfel, stabilitatea financiară;

| 46. | salută faptul că normele privind ajutoarele de stat sunt suficient de flexibile pentru a permite statelor membre să ofere asistență cetățenilor vulnerabili, micilor întreprinderi confruntate cu dificultăți, precum și depunătorilor, fără ca această asistență să fie considerată ajutor de stat, lucru confirmat de Comisie în deciziile sale referitoare la „Cyprus State grant Scheme to borrowers and micro-companies” (acordarea de sprijin de către statul cipriot pentru debitori și microîntreprinderi) (7) și „Resolution of the Cooperative Bank of Peloponnese” (Rezoluția Băncii cooperative din Peloponez, Grecia) (8); |
| --- | --- |

46.

salută faptul că normele privind ajutoarele de stat sunt suficient de flexibile pentru a permite statelor membre să ofere asistență cetățenilor vulnerabili, micilor întreprinderi confruntate cu dificultăți, precum și depunătorilor, fără ca această asistență să fie considerată ajutor de stat, lucru confirmat de Comisie în deciziile sale referitoare la „Cyprus State grant Scheme to borrowers and micro-companies” (acordarea de sprijin de către statul cipriot pentru debitori și microîntreprinderi) (7) și „Resolution of the Cooperative Bank of Peloponnese” (Rezoluția Băncii cooperative din Peloponez, Grecia) (8);

O uniune energetică favorabilă climei

| 47. | salută ancheta Comisiei privind mecanismul de capacitate (9), subliniind, totodată, că acțiunile UE în acest domeniu ar trebui să aibă ca prioritate absolută promovarea energiei durabile (energia din surse regenerabile și continuarea eforturilor în direcția eficienței energetice), ca mijloc de a obține reducerea emisiilor de CO2, în conformitate cu Acordul CCONUSC de la Paris, și să combată sărăcia energetică, asigurând aprovizionarea cu energie și crescând coeziunea teritorială; |
| --- | --- |

47.

salută ancheta Comisiei privind mecanismul de capacitate (9), subliniind, totodată, că acțiunile UE în acest domeniu ar trebui să aibă ca prioritate absolută promovarea energiei durabile (energia din surse regenerabile și continuarea eforturilor în direcția eficienței energetice), ca mijloc de a obține reducerea emisiilor de CO2, în conformitate cu Acordul CCONUSC de la Paris, și să combată sărăcia energetică, asigurând aprovizionarea cu energie și crescând coeziunea teritorială;

| 48. | subliniază, de asemenea, faptul că disponibilitatea energiei la prețuri accesibile este o condiție-cheie pentru competitivitatea regională, în special pentru zonele defavorizate și regiunile periferice, precum și faptul că regiunile care au o bază industrială puternică – industria fiind prin esență o mare consumatoare de energie – sunt influențate în mare măsură de taxele și cheltuielile legate de energie și depind de o aprovizionare energetică sigură și la prețuri accesibile; |
| --- | --- |

48.

subliniază, de asemenea, faptul că disponibilitatea energiei la prețuri accesibile este o condiție-cheie pentru competitivitatea regională, în special pentru zonele defavorizate și regiunile periferice, precum și faptul că regiunile care au o bază industrială puternică – industria fiind prin esență o mare consumatoare de energie – sunt influențate în mare măsură de taxele și cheltuielile legate de energie și depind de o aprovizionare energetică sigură și la prețuri accesibile;

| 49. | ia act de faptul că prețurile la energie pe piața de comercializare cu amănuntul au crescut în ultimii ani, în ciuda scăderii prețurilor angro și este de acord cu opinia Comisiei, conform căreia tranziția către energie curată trebuie să fie echitabilă și să țină seama de efectele sale transformatoare asupra părților interesate, inclusiv asupra sectoarelor industriale și a lucrătorilor (10); |
| --- | --- |

49.

ia act de faptul că prețurile la energie pe piața de comercializare cu amănuntul au crescut în ultimii ani, în ciuda scăderii prețurilor angro și este de acord cu opinia Comisiei, conform căreia tranziția către energie curată trebuie să fie echitabilă și să țină seama de efectele sale transformatoare asupra părților interesate, inclusiv asupra sectoarelor industriale și a lucrătorilor (10);

| 50. | invită Comisia să își optimizeze sprijinul acordat tranziției structurale în regiunile mari consumatoare de cărbune și cu factor mare de emisie de CO2, în conformitate cu normele în materie de concurență, și să acționeze în parteneriat cu părțile interesate din aceste regiuni, pentru a direcționa mai bine sprijinul Uniunii Europene, a încuraja schimbul de bune practici, inclusiv discuțiile privind foile de parcurs din domeniul industriei, nevoile de recalificare și promovarea sinergiilor/a cooperării; |
| --- | --- |

50.

invită Comisia să își optimizeze sprijinul acordat tranziției structurale în regiunile mari consumatoare de cărbune și cu factor mare de emisie de CO2, în conformitate cu normele în materie de concurență, și să acționeze în parteneriat cu părțile interesate din aceste regiuni, pentru a direcționa mai bine sprijinul Uniunii Europene, a încuraja schimbul de bune practici, inclusiv discuțiile privind foile de parcurs din domeniul industriei, nevoile de recalificare și promovarea sinergiilor/a cooperării;

O cultură a concurenței la nivel mondial

| 51. | subliniază că dumpingul social și fiscal, planificarea fiscală abuzivă și evaziunea fiscală constituie tot atâtea obstacole în calea concurenței loiale; |
| --- | --- |

51.

subliniază că dumpingul social și fiscal, planificarea fiscală abuzivă și evaziunea fiscală constituie tot atâtea obstacole în calea concurenței loiale;

| 52. | crede cu tărie că politica comercială a UE joacă un rol esențial în promovarea convergenței practicilor și instrumentelor politicii din domeniul concurenței între jurisdicții, modelând totodată o lume bazată pe valori; |
| --- | --- |

52.

crede cu tărie că politica comercială a UE joacă un rol esențial în promovarea convergenței practicilor și instrumentelor politicii din domeniul concurenței între jurisdicții, modelând totodată o lume bazată pe valori;

| 53. | salută Memorandumul de înțelegere privind ajutorul de stat încheiat între Comisie și Comisia națională pentru dezvoltare și reformă din China. CoR speră ca acest memorandum să contribuie în mod semnificativ la strategia mai amplă a Comisiei vizând obiectivul de a remedia denaturarea comerțului mondial ca urmare a politicilor naționale în materie de subvenții (11). |
| --- | --- |

53.

salută Memorandumul de înțelegere privind ajutorul de stat încheiat între Comisie și Comisia națională pentru dezvoltare și reformă din China. CoR speră ca acest memorandum să contribuie în mod semnificativ la strategia mai amplă a Comisiei vizând obiectivul de a remedia denaturarea comerțului mondial ca urmare a politicilor naționale în materie de subvenții (11).

Bruxelles, 1 decembrie 2017.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Irlanda, Țările de Jos, Luxemburg și Belgia au făcut, fiecare în parte, obiectul unor decizii ale DG Concurență care se referă la decizii fiscale. Fiecare dintre aceste decizii a fost contestată de statele membre respective în fața Tribunalului Uniunii Europene.

1

(2)  A se vedea punctul 2 din avizul CoR pe tema „Ajutoarele de stat și serviciile de interes economic general” (ECON-VI/013), adoptat la 11 octombrie 2016.

2

(3)  A se vedea punctul 41 din avizul CoR pe tema „Ajutoarele de stat și serviciile de interes economic general” (ECON-VI/013), adoptat la 11 octombrie 2016.

3

(4)  A se vedea Rapoartele statelor membre cu privire la punerea în aplicare a Deciziei privind serviciile de interes economic general în perioada 2012-2016.

4

(5)  Comisia Europeană, Antitrust: Commission opens three investigations into suspected anticompetitive practices in e-commerce, disponibil aici.

5

Antitrust: Commission opens three investigations into suspected anticompetitive practices in e-commerce

(6)  Ancheta sectorială în domeniul prelucrării datelor din sectorul publicității online, lansată de autoritatea națională de concurență din Franța, amenda impusă de către autoritatea națională de concurență din Italia societății WhatsApp, acuzată că îi obliga pe utilizatori să accepte să-și partajeze datele cu caracter personal cu Facebook, amenda impusă de aceeași autoritate societății Aspen Pharma (cazul Aspen) și amenda impusă de autoritatea britanică de reglementare a concurenței pe piață societăților Pfizer și Flynn Pharma (cazul Pfizer/Flynn Pharma).

6

(7)  Cazul SA.45004 (2016/N).

7

(8)  Numărul cazului SA.43886.

8

(9)  Mecanismele de capacitate sunt concepute pentru a sprijini investițiile menite să acopere deficitele de capacitate previzibile și să asigure securitatea aprovizionării. De regulă, mecanismele de asigurare a capacității oferă furnizorilor de capacitate beneficii suplimentare, pe lângă veniturile obținute din vânzarea energiei electrice pe piață, în schimbul menținerii capacității existente sau al realizării de investiții în noi capacități necesare pentru garantarea securității aprovizionării cu energie electrică.

9

(10)  Al doilea raport al Comisiei Europene cu privire la starea uniunii energetice, COM(2017) 53 final, Bruxelles, 1 februarie 2017, disponibil aici.

10

(11)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-1520_ro.htm

11

---

| 8.5.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 164/57 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 164/57

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Către o agendă europeană pentru locuințe

(2018/C 164/10)

| Raportor: | Hicham IMANE (BE-PSE), membru al Consiliului Local Charleroi |
| --- | --- |

Raportor:

Hicham IMANE (BE-PSE), membru al Consiliului Local Charleroi

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | reamintește că Uniunea recunoaște și respectă dreptul la asistență socială și la asistență în ceea ce privește locuința, menite să asigure o viață demnă tuturor celor care nu dispun de resurse suficiente, așa cum este prevăzut de articolul 34 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, și că dreptul la locuință induce pentru statele membre, de asemenea, o obligație internațională în raport cu Consiliul Europei și cu ONU. Ca atare, autoritățile de la nivel național, regional sau local care au competențe în materie de locuințe trebuie să garanteze exercitarea dreptului la o locuință decentă și la un preț accesibil; |
| --- | --- |

1.

reamintește că Uniunea recunoaște și respectă dreptul la asistență socială și la asistență în ceea ce privește locuința, menite să asigure o viață demnă tuturor celor care nu dispun de resurse suficiente, așa cum este prevăzut de articolul 34 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, și că dreptul la locuință induce pentru statele membre, de asemenea, o obligație internațională în raport cu Consiliul Europei și cu ONU. Ca atare, autoritățile de la nivel național, regional sau local care au competențe în materie de locuințe trebuie să garanteze exercitarea dreptului la o locuință decentă și la un preț accesibil;

| 2. | atrage atenția că UE nu are competențe explicite în materie de politică a locuințelor și că principiul subsidiarității trebuie să fie garantat în cadrul interacțiunii dintre politicile în materie de locuințe de la nivel local, regional și național și politicile europene. Subliniază totodată că punerea în aplicare a numeroase obiective (stabilitate economică, combaterea schimbărilor climatice, incluziune socială etc.) și politici ale Uniunii (politica regională, agenda urbană, concurență, energie, politica socială etc.) influențează politicile în materie de locuințe la diverse niveluri și depind de acestea. Ca atare, este necesară îmbunătățirea coordonării politicilor în acest domeniu; |
| --- | --- |

2.

atrage atenția că UE nu are competențe explicite în materie de politică a locuințelor și că principiul subsidiarității trebuie să fie garantat în cadrul interacțiunii dintre politicile în materie de locuințe de la nivel local, regional și național și politicile europene. Subliniază totodată că punerea în aplicare a numeroase obiective (stabilitate economică, combaterea schimbărilor climatice, incluziune socială etc.) și politici ale Uniunii (politica regională, agenda urbană, concurență, energie, politica socială etc.) influențează politicile în materie de locuințe la diverse niveluri și depind de acestea. Ca atare, este necesară îmbunătățirea coordonării politicilor în acest domeniu;

| 3. | își exprimă satisfacția că pilonul european al drepturilor sociale, consacrat de către Parlamentul European, Consiliu și Comisie în cadrul Summitului social pentru creștere și locuri de muncă echitabile, desfășurat în Göteborg la 17 noiembrie 2017, cuprinde dreptul de acces la o locuință socială, la asistență locativă de calitate și la asistență și protecție împotriva riscului de evacuare; |
| --- | --- |

3.

își exprimă satisfacția că pilonul european al drepturilor sociale, consacrat de către Parlamentul European, Consiliu și Comisie în cadrul Summitului social pentru creștere și locuri de muncă echitabile, desfășurat în Göteborg la 17 noiembrie 2017, cuprinde dreptul de acces la o locuință socială, la asistență locativă de calitate și la asistență și protecție împotriva riscului de evacuare;

| 4. | reamintește, în acest context, rolul esențial al autorităților locale și regionale europene în punerea în aplicare a politicilor statelor membre în materie de locuințe, din perspectiva decalajului tot mai mare între nevoile piețelor locative locale, atât din punctul de vedere al migrațiilor în interiorul statelor membre, din zone fără probleme locative către zone cu presiune locativă, cât și din perspectiva recentelor migrații externe, către zone cu presiune locativă; |
| --- | --- |

4.

reamintește, în acest context, rolul esențial al autorităților locale și regionale europene în punerea în aplicare a politicilor statelor membre în materie de locuințe, din perspectiva decalajului tot mai mare între nevoile piețelor locative locale, atât din punctul de vedere al migrațiilor în interiorul statelor membre, din zone fără probleme locative către zone cu presiune locativă, cât și din perspectiva recentelor migrații externe, către zone cu presiune locativă;

| 5. | reafirmă importanța unui parteneriat solid cu diferite tipuri de organizații din sectorul necomercial, cu asociațiile și cooperativele de administrare a fondului locativ, cu chiriașii și asociațiile de locatari care oferă în mod direct spații locative și/sau facilitează accesul la asistență în materie, dar și cu alți investitori privați fiabili, care furnizează locuințe sociale abordabile; |
| --- | --- |

5.

reafirmă importanța unui parteneriat solid cu diferite tipuri de organizații din sectorul necomercial, cu asociațiile și cooperativele de administrare a fondului locativ, cu chiriașii și asociațiile de locatari care oferă în mod direct spații locative și/sau facilitează accesul la asistență în materie, dar și cu alți investitori privați fiabili, care furnizează locuințe sociale abordabile;

| 6. | subliniază diversitatea tradițiilor și a sistemelor locative din statele membre și importanța unei abordări neutre în ceea ce privește tipurile de ocupare a spațiului locativ în execuția politicilor existente; |
| --- | --- |

6.

subliniază diversitatea tradițiilor și a sistemelor locative din statele membre și importanța unei abordări neutre în ceea ce privește tipurile de ocupare a spațiului locativ în execuția politicilor existente;

| 7. | subliniază că autorităților locale și regionale le revine un rol esențial în punerea în aplicare a unei politici durabile a locuințelor și că ele contribuie în mod semnificativ la realizarea concretă a obiectivelor politice ale UE; |
| --- | --- |

7.

subliniază că autorităților locale și regionale le revine un rol esențial în punerea în aplicare a unei politici durabile a locuințelor și că ele contribuie în mod semnificativ la realizarea concretă a obiectivelor politice ale UE;

| 8. | evidențiază natura structurală a crizei locuințelor, care afectează zonele urbane europene, și necesitatea ca autoritățile locale și regionale să promoveze oferte locative la un preț accesibil, pe care doar forțele pieței nu le pot furniza în mod spontan, din cauza dezechilibrului înregistrat în multe state membre și regiuni ale UE între oferta de terenuri la un preț accesibil, în special în cazul orașelor, și volumul cererii de locuințe. Acest dezechilibru este – mai ales – o urmare a amplorii fluxurilor de migrație internă și externă și a creșterii cererii de spațiu locativ adaptat evoluțiilor demografice legate de îmbătrânirea populației în majoritatea statelor membre; |
| --- | --- |

8.

evidențiază natura structurală a crizei locuințelor, care afectează zonele urbane europene, și necesitatea ca autoritățile locale și regionale să promoveze oferte locative la un preț accesibil, pe care doar forțele pieței nu le pot furniza în mod spontan, din cauza dezechilibrului înregistrat în multe state membre și regiuni ale UE între oferta de terenuri la un preț accesibil, în special în cazul orașelor, și volumul cererii de locuințe. Acest dezechilibru este – mai ales – o urmare a amplorii fluxurilor de migrație internă și externă și a creșterii cererii de spațiu locativ adaptat evoluțiilor demografice legate de îmbătrânirea populației în majoritatea statelor membre;

| 9. | atrage atenția că nevoile în materie de locuințe în UE și chiar între anumite țări și regiuni nu sunt echilibrate, prin urmare este necesară o abordare flexibilă în ce privește sprijinirea construcției acestora; |
| --- | --- |

9.

atrage atenția că nevoile în materie de locuințe în UE și chiar între anumite țări și regiuni nu sunt echilibrate, prin urmare este necesară o abordare flexibilă în ce privește sprijinirea construcției acestora;

| 10. | subliniază impactul tot mai mare al politicilor și reglementărilor UE asupra condițiilor de punere în aplicare a acestor politici locative ale statelor membre și ale autorităților locale și regionale, atât din perspectiva schemelor de ajutoare de stat aplicabile, a sistemului de TVA, a definirii locuințelor sociale ca serviciu de interes economic general, a condițiilor de atribuire a contractelor de achiziții publice, a parteneriatelor public-public, cât și a recomandărilor specifice fiecărei țări în cadrul semestrului european, în special cu privire la reglementarea chiriilor și la ajutoarele sociale pentru locuințe; |
| --- | --- |

10.

subliniază impactul tot mai mare al politicilor și reglementărilor UE asupra condițiilor de punere în aplicare a acestor politici locative ale statelor membre și ale autorităților locale și regionale, atât din perspectiva schemelor de ajutoare de stat aplicabile, a sistemului de TVA, a definirii locuințelor sociale ca serviciu de interes economic general, a condițiilor de atribuire a contractelor de achiziții publice, a parteneriatelor public-public, cât și a recomandărilor specifice fiecărei țări în cadrul semestrului european, în special cu privire la reglementarea chiriilor și la ajutoarele sociale pentru locuințe;

| 11. | își exprimă satisfacția că, în politicile UE, se ține seama tot mai mult de investițiile pe termen lung în domeniul locativ, mai ales pentru că pot primi finanțare din FEDR pentru reabilitare termică, pentru accesul la locuințe al comunităților marginalizate și pentru regenerare urbană, și că există posibilitatea de a le integra în Planul Juncker – ținând seama de efectul multiplicator al acestora asupra locurilor de muncă pe plan local și de posibilitatea de a le finanța tot mai mult prin împrumuturi de la BEI, mai ales în cazul investițiilor pe termen lung în locuințe sociale și intermediare; |
| --- | --- |

11.

își exprimă satisfacția că, în politicile UE, se ține seama tot mai mult de investițiile pe termen lung în domeniul locativ, mai ales pentru că pot primi finanțare din FEDR pentru reabilitare termică, pentru accesul la locuințe al comunităților marginalizate și pentru regenerare urbană, și că există posibilitatea de a le integra în Planul Juncker – ținând seama de efectul multiplicator al acestora asupra locurilor de muncă pe plan local și de posibilitatea de a le finanța tot mai mult prin împrumuturi de la BEI, mai ales în cazul investițiilor pe termen lung în locuințe sociale și intermediare;

| 12. | salută decizia Pactului de la Amsterdam de înființare a Agendei urbane a UE și de creare a unui parteneriat privind spațiul locativ axat pe îmbunătățirea coerenței reglementărilor europene aplicabile locuințelor și pe identificarea bunelor practici ale orașelor europene de promovare a unei oferte de locuințe la prețuri abordabile și de finanțare a acestora; |
| --- | --- |

12.

salută decizia Pactului de la Amsterdam de înființare a Agendei urbane a UE și de creare a unui parteneriat privind spațiul locativ axat pe îmbunătățirea coerenței reglementărilor europene aplicabile locuințelor și pe identificarea bunelor practici ale orașelor europene de promovare a unei oferte de locuințe la prețuri abordabile și de finanțare a acestora;

| 13. | solicită – în siajul parteneriatului privind spațiul locativ al agendei urbane a UE – introducerea unei agende europene pentru locuințe care să poată asigura o mai bună coordonare între politicile UE, ale statelor membre și ale autorităților locale și regionale, care să coordoneze mai bine politicile și instrumentele de intervenție ale UE pentru sprijinirea acestor politici în materie de locuințe și să compare practicile orașelor europene în domeniul asigurării unei oferte de locuințe la prețuri accesibile; |
| --- | --- |

13.

solicită – în siajul parteneriatului privind spațiul locativ al agendei urbane a UE – introducerea unei agende europene pentru locuințe care să poată asigura o mai bună coordonare între politicile UE, ale statelor membre și ale autorităților locale și regionale, care să coordoneze mai bine politicile și instrumentele de intervenție ale UE pentru sprijinirea acestor politici în materie de locuințe și să compare practicile orașelor europene în domeniul asigurării unei oferte de locuințe la prețuri accesibile;

Necesitatea unei mai bune corelări între politicile UE și politicile în domeniul locuințelor ale statelor membre

| 14. | reiterează necesitatea unor politici și măsuri mai eficiente și mai ales mai transparente ale Uniunii pentru cetățeni și pentru viața lor de zi cu zi; |
| --- | --- |

14.

reiterează necesitatea unor politici și măsuri mai eficiente și mai ales mai transparente ale Uniunii pentru cetățeni și pentru viața lor de zi cu zi;

| 15. | subliniază legătura directă dintre costul locuințelor și capacitatea persoanelor și familiilor de a investi în consumul privat și în educație, sănătate și sistemul de pensii, adică tot atâția factori de bunăstare economică și socială; |
| --- | --- |

15.

subliniază legătura directă dintre costul locuințelor și capacitatea persoanelor și familiilor de a investi în consumul privat și în educație, sănătate și sistemul de pensii, adică tot atâția factori de bunăstare economică și socială;

| 16. | subliniază importanța informării și implicării opiniei publice în dezbaterile privind chestiunile locative și încurajează participarea reprezentanților naționali, regionali și locali la acțiuni publice de larg interes, cum ar fi Ziua internațională a locuinței, Ziua internațională a arhitecturii și alte inițiative; |
| --- | --- |

16.

subliniază importanța informării și implicării opiniei publice în dezbaterile privind chestiunile locative și încurajează participarea reprezentanților naționali, regionali și locali la acțiuni publice de larg interes, cum ar fi Ziua internațională a locuinței, Ziua internațională a arhitecturii și alte inițiative;

| 17. | consideră că trebuie să se rezolve problema disponibilității insuficiente a locuințelor la nivel local în aglomerațiile de mari dimensiuni, în zonele industriale și în zonele cu un sector dezvoltat al serviciilor, asigurându-se în același timp accesul la elemente de garantare a bunăstării, mai ales pentru persoanele care, din motive naturale sau de altă natură (boală, invaliditate etc.) au atins vârsta inactivă și/sau se află în incapacitate de muncă. Este important să se analizeze posibilitățile pe care le oferă migrațiile – decongestionarea marilor metropole și transferul locuitorilor către teritorii afectate de depopulare – pe baza datelor referitoare la locuințele libere și la costurile de trai în diferitele regiuni ale UE; |
| --- | --- |

17.

consideră că trebuie să se rezolve problema disponibilității insuficiente a locuințelor la nivel local în aglomerațiile de mari dimensiuni, în zonele industriale și în zonele cu un sector dezvoltat al serviciilor, asigurându-se în același timp accesul la elemente de garantare a bunăstării, mai ales pentru persoanele care, din motive naturale sau de altă natură (boală, invaliditate etc.) au atins vârsta inactivă și/sau se află în incapacitate de muncă. Este important să se analizeze posibilitățile pe care le oferă migrațiile – decongestionarea marilor metropole și transferul locuitorilor către teritorii afectate de depopulare – pe baza datelor referitoare la locuințele libere și la costurile de trai în diferitele regiuni ale UE;

| 18. | reamintește că tensiunile apărute în sistemele financiare ale mai multor state membre, ca urmare a neplății împrumuturilor ipotecare și a pierderii valorii locuințelor, au jucat un rol central în recenta criză din Europa și solicită ca, printre obiectivele viitoarei Agende europene pentru locuințe, să fie inclusă și atingerea unui echilibru între accesul la finanțarea necesară pentru cumpărarea de locuințe și solvabilitatea instituțiilor financiare; |
| --- | --- |

18.

reamintește că tensiunile apărute în sistemele financiare ale mai multor state membre, ca urmare a neplății împrumuturilor ipotecare și a pierderii valorii locuințelor, au jucat un rol central în recenta criză din Europa și solicită ca, printre obiectivele viitoarei Agende europene pentru locuințe, să fie inclusă și atingerea unui echilibru între accesul la finanțarea necesară pentru cumpărarea de locuințe și solvabilitatea instituțiilor financiare;

| 19. | consideră, de asemenea, că locuințele la prețuri accesibile reprezintă una dintre condițiile prealabile ale coeziunii sociale și ale diversității sociale și contribuie la edificarea unor comunități rezistente la segregare geografică, economică și socială; constată că accesul la locuințe subvenționate poate constitui și un obstacol în calea ocupării forței de muncă, dacă inserția profesională ar conduce la pierderea dreptului de a rămâne într-o locuință subvenționată de stat; |
| --- | --- |

19.

consideră, de asemenea, că locuințele la prețuri accesibile reprezintă una dintre condițiile prealabile ale coeziunii sociale și ale diversității sociale și contribuie la edificarea unor comunități rezistente la segregare geografică, economică și socială; constată că accesul la locuințe subvenționate poate constitui și un obstacol în calea ocupării forței de muncă, dacă inserția profesională ar conduce la pierderea dreptului de a rămâne într-o locuință subvenționată de stat;

| 20. | salută inițiativa Comisiei de a face legătura între pilonul european al drepturilor sociale și semestrul european, care, conform Comisiei, se va concretiza, în ceea ce privește politica locativă, într-o monitorizare mai atentă a reformei sistemului de locuințe sociale, a accesibilității și abordabilității locuințelor, precum și a eficienței alocațiilor pentru locuință. Se așteaptă, prin urmare, ca anumite ipoteze eronate privind locuințele, formulate până în prezent în cadrul semestrul european, să fie corectate, având în vedere că: (i) competența UE privind unele analize de țară și recomandări specifice fiecărei țări în domeniul locuințelor era discutabilă sub aspectul subsidiarității (de exemplu punerea sub semnul îndoielii a controlului chiriilor); și că (ii) recomandările în domeniul locativ au fost făcute doar din perspectiva unor posibile dezechilibre macroeconomice, pe baza datelor de la nivel național, propunându-se, așadar, politici de tip universal care nu țineau seama de particularitățile locale și regionale; |
| --- | --- |

20.

salută inițiativa Comisiei de a face legătura între pilonul european al drepturilor sociale și semestrul european, care, conform Comisiei, se va concretiza, în ceea ce privește politica locativă, într-o monitorizare mai atentă a reformei sistemului de locuințe sociale, a accesibilității și abordabilității locuințelor, precum și a eficienței alocațiilor pentru locuință. Se așteaptă, prin urmare, ca anumite ipoteze eronate privind locuințele, formulate până în prezent în cadrul semestrul european, să fie corectate, având în vedere că: (i) competența UE privind unele analize de țară și recomandări specifice fiecărei țări în domeniul locuințelor era discutabilă sub aspectul subsidiarității (de exemplu punerea sub semnul îndoielii a controlului chiriilor); și că (ii) recomandările în domeniul locativ au fost făcute doar din perspectiva unor posibile dezechilibre macroeconomice, pe baza datelor de la nivel național, propunându-se, așadar, politici de tip universal care nu țineau seama de particularitățile locale și regionale;

| 21. | solicită ca viitoarea agendă europeană pentru locuințe să acorde atenția necesară și nevoilor și cerințelor din zonele rurale în materie de locuințe; |
| --- | --- |

21.

solicită ca viitoarea agendă europeană pentru locuințe să acorde atenția necesară și nevoilor și cerințelor din zonele rurale în materie de locuințe;

| 22. | solicită, prin urmare, o implicare democratică adecvată a Parlamentului European și consultarea CoR – care reprezintă autoritățile locale și regionale – și a partenerilor sociali înainte de adoptarea recomandărilor specifice fiecărei țări din cadrul semestrului european în domeniul politicii locative, precum și acordarea unei atenții deosebite respectării principiului subsidiarității în acest domeniu; |
| --- | --- |

22.

solicită, prin urmare, o implicare democratică adecvată a Parlamentului European și consultarea CoR – care reprezintă autoritățile locale și regionale – și a partenerilor sociali înainte de adoptarea recomandărilor specifice fiecărei țări din cadrul semestrului european în domeniul politicii locative, precum și acordarea unei atenții deosebite respectării principiului subsidiarității în acest domeniu;

| 23. | subliniază că investițiile publice care răspund nevoilor locative impun o mai mare flexibilitate a normelor bugetare și financiare, pentru a încuraja investițiile private, a stimula crearea de locuri de muncă și creșterea la nivel local și, prin urmare, a furniza beneficii pe termen lung pentru societate în ansamblul ei; solicită, așadar, extinderea marjei de manevră în cazul investițiilor în infrastructura socială la nivel local și regional, în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere; |
| --- | --- |

23.

subliniază că investițiile publice care răspund nevoilor locative impun o mai mare flexibilitate a normelor bugetare și financiare, pentru a încuraja investițiile private, a stimula crearea de locuri de muncă și creșterea la nivel local și, prin urmare, a furniza beneficii pe termen lung pentru societate în ansamblul ei; solicită, așadar, extinderea marjei de manevră în cazul investițiilor în infrastructura socială la nivel local și regional, în cadrul Pactului de stabilitate și de creștere;

| 24. | având în vedere rezultatele cercetărilor recente, care arată că există diferențe regionale importante în ceea ce privește evoluțiile prețurilor locuințelor, propune ca tabloul de bord al dezechilibrelor macroeconomice să nu utilizeze, la stabilirea pragului ce ar justifica o monitorizare atentă a situației, doar date privind variațiile de la an la an ale prețurilor locuințelor la nivel național, ci și regional. Solicită, de asemenea, Comisiei să analizeze dacă ar fi posibil să se încurajeze o politică macroprudențială diferențiată la nivel regional, cu limite diferite ale raportului dintre valoarea creditului acordat și cea a garanției aferente creditului (loan-to-value – LTV) sau ale raportului dintre datorii și venituri (debt-to-income – DTI) pentru creditele ipotecare, mai ales în zonele metropolitane și în restul teritoriului; |
| --- | --- |

24.

având în vedere rezultatele cercetărilor recente, care arată că există diferențe regionale importante în ceea ce privește evoluțiile prețurilor locuințelor, propune ca tabloul de bord al dezechilibrelor macroeconomice să nu utilizeze, la stabilirea pragului ce ar justifica o monitorizare atentă a situației, doar date privind variațiile de la an la an ale prețurilor locuințelor la nivel național, ci și regional. Solicită, de asemenea, Comisiei să analizeze dacă ar fi posibil să se încurajeze o politică macroprudențială diferențiată la nivel regional, cu limite diferite ale raportului dintre valoarea creditului acordat și cea a garanției aferente creditului (loan-to-value – LTV) sau ale raportului dintre datorii și venituri (debt-to-income – DTI) pentru creditele ipotecare, mai ales în zonele metropolitane și în restul teritoriului;

| 25. | consideră că investițiile publice în domeniul locuințelor sunt investiții pe termen lung, care ar trebui să fie recunoscute în cadrul legislației actuale și al standardelor SEC 2010. În plus, ar trebui explorată posibilitatea creării unor condiții mai favorabile investițiilor remanente și nespeculative pentru investitorii din sectorul privat (de exemplu, asigurări), cu interese similare pe termen lung; |
| --- | --- |

25.

consideră că investițiile publice în domeniul locuințelor sunt investiții pe termen lung, care ar trebui să fie recunoscute în cadrul legislației actuale și al standardelor SEC 2010. În plus, ar trebui explorată posibilitatea creării unor condiții mai favorabile investițiilor remanente și nespeculative pentru investitorii din sectorul privat (de exemplu, asigurări), cu interese similare pe termen lung;

| 26. | subliniază că realizarea obiectivelor de la Paris în materie de combatere a schimbărilor climatice reprezintă o miză deosebită pentru sectorul locuințelor și un uriaș potențial de economisire a energiei, dat fiind că locuințele produc 40 % din emisiile de gaze cu efect de seră, în jur de 75 % din clădirile europene fiind ineficiente din punct de vedere energetic și, anual, doar un procent cuprins între 0,4 și 1,2 % din parcul imobiliar fiind renovat; |
| --- | --- |

26.

subliniază că realizarea obiectivelor de la Paris în materie de combatere a schimbărilor climatice reprezintă o miză deosebită pentru sectorul locuințelor și un uriaș potențial de economisire a energiei, dat fiind că locuințele produc 40 % din emisiile de gaze cu efect de seră, în jur de 75 % din clădirile europene fiind ineficiente din punct de vedere energetic și, anual, doar un procent cuprins între 0,4 și 1,2 % din parcul imobiliar fiind renovat;

| 27. | subliniază, în legătură cu renovarea și eficiența energetică a clădirilor, că politicile care vor fi inițiate trebuie să fie neapărat însoțite de o evaluare, nu numai sub aspectul eficienței energetice, ci și al siguranței; mai ales măsurile financiare care urmează a fi puse în aplicare ar trebui să vizeze deci promovarea unor intervenții de modernizare seismică, ce reprezintă o opțiune preventivă și de perspectivă în ceea ce privește siguranța, eficiența energetică, economiile pentru cetățeni și reducerea emisiilor atmosferice poluante; |
| --- | --- |

27.

subliniază, în legătură cu renovarea și eficiența energetică a clădirilor, că politicile care vor fi inițiate trebuie să fie neapărat însoțite de o evaluare, nu numai sub aspectul eficienței energetice, ci și al siguranței; mai ales măsurile financiare care urmează a fi puse în aplicare ar trebui să vizeze deci promovarea unor intervenții de modernizare seismică, ce reprezintă o opțiune preventivă și de perspectivă în ceea ce privește siguranța, eficiența energetică, economiile pentru cetățeni și reducerea emisiilor atmosferice poluante;

| 28. | cere ca, în cadrul revizuirii în curs a Directivei privind TVA, statele membre să poată aplica în continuare o cotă redusă de TVA pentru livrarea de locuințe ca parte a politicii sociale, pentru renovarea locuințelor și pentru reabilitarea clădirilor, în contextul acțiunilor de regenerare și renovare urbană; |
| --- | --- |

28.

cere ca, în cadrul revizuirii în curs a Directivei privind TVA, statele membre să poată aplica în continuare o cotă redusă de TVA pentru livrarea de locuințe ca parte a politicii sociale, pentru renovarea locuințelor și pentru reabilitarea clădirilor, în contextul acțiunilor de regenerare și renovare urbană;

| 29. | se bucură că raportul Comisiei privind agenda urbană a UE (1) reflectă solicitarea (2) sa de revizuire a Deciziei 2012/21/UE pentru a extinde accesul la locuințe sociale, astfel încât acesta să nu mai fie limitat la „cetățenii defavorizați sau din categorii sociale mai puțin avantajate”. Această extindere ar fi conformă cu competența discreționară a statelor membre în ceea ce privește planificarea, punerea în aplicare, finanțarea și organizarea serviciilor legate de locuințele sociale și ar confirma independența lor în ce privește alegerea modului în care utilizează politica în domeniul locuinței ca instrument de realizare a mixității sociale, de evitare a ghetoizării și de creare a unor comunități durabile. Prin această măsură s-ar pune mai mult accentul pe dreptul la o locuință adecvată și accesibilă, deoarece incapacitatea pieței de locuințe de a satisface nevoile imobiliare în anumite regiuni afectează nu numai persoanele care nu au deloc acces la locuințe, ci și pe cei care locuiesc în locuințe ce periclitează sănătatea, inadecvate sau supraaglomerate, precum și persoanele care plătesc o mare parte din venitul lor lunar pentru chirie sau rambursarea împrumuturilor imobiliare. Ca atare, consideră că ar merita să se stabilească la nivel european niște criterii pentru definirea noțiunii de „locuință decentă și la un preț accesibil”; |
| --- | --- |

29.

se bucură că raportul Comisiei privind agenda urbană a UE (1) reflectă solicitarea (2) sa de revizuire a Deciziei 2012/21/UE pentru a extinde accesul la locuințe sociale, astfel încât acesta să nu mai fie limitat la „cetățenii defavorizați sau din categorii sociale mai puțin avantajate”. Această extindere ar fi conformă cu competența discreționară a statelor membre în ceea ce privește planificarea, punerea în aplicare, finanțarea și organizarea serviciilor legate de locuințele sociale și ar confirma independența lor în ce privește alegerea modului în care utilizează politica în domeniul locuinței ca instrument de realizare a mixității sociale, de evitare a ghetoizării și de creare a unor comunități durabile. Prin această măsură s-ar pune mai mult accentul pe dreptul la o locuință adecvată și accesibilă, deoarece incapacitatea pieței de locuințe de a satisface nevoile imobiliare în anumite regiuni afectează nu numai persoanele care nu au deloc acces la locuințe, ci și pe cei care locuiesc în locuințe ce periclitează sănătatea, inadecvate sau supraaglomerate, precum și persoanele care plătesc o mare parte din venitul lor lunar pentru chirie sau rambursarea împrumuturilor imobiliare. Ca atare, consideră că ar merita să se stabilească la nivel european niște criterii pentru definirea noțiunii de „locuință decentă și la un preț accesibil”;

| 30. | sprijină, de asemenea, solicitarea Parlamentului European adresată Comisiei de a sprijini statele membre în eforturile lor de combatere a intensificării fenomenului lipsei de adăpost, în vederea eliminării treptate a acestuia; |
| --- | --- |

30.

sprijină, de asemenea, solicitarea Parlamentului European adresată Comisiei de a sprijini statele membre în eforturile lor de combatere a intensificării fenomenului lipsei de adăpost, în vederea eliminării treptate a acestuia;

O nouă politică de coeziune care să țină seama pe deplin de chestiunea locuințelor

| 31. | solicită ca investițiile în locuințe să fie eligibile pentru politica de coeziune după 2020, pentru a putea răspunde mai bine diversității nevoilor locale (energie, planificare urbană, migranți, excluziune etc.), în continuarea măsurilor existente în materie de reabilitare termică, de acces la locuințe pentru comunitățile marginalizate și de regenerare urbană, ca parte componentă a unei abordări orizontale a investițiilor în locuințe, cofinanțate în cadrul politicii de coeziune. Măsurile sociale întreprinse în zonele urbane și locuințele în care este nevoie ar trebui să fie un instrument de abordare orizontală a politicilor publice în materie de locuințe; |
| --- | --- |

31.

solicită ca investițiile în locuințe să fie eligibile pentru politica de coeziune după 2020, pentru a putea răspunde mai bine diversității nevoilor locale (energie, planificare urbană, migranți, excluziune etc.), în continuarea măsurilor existente în materie de reabilitare termică, de acces la locuințe pentru comunitățile marginalizate și de regenerare urbană, ca parte componentă a unei abordări orizontale a investițiilor în locuințe, cofinanțate în cadrul politicii de coeziune. Măsurile sociale întreprinse în zonele urbane și locuințele în care este nevoie ar trebui să fie un instrument de abordare orizontală a politicilor publice în materie de locuințe;

| 32. | consideră că Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) ar putea contribui la remedierea deficiențelor pieței în domeniul locuințelor sociale în cazul proiectelor cu profil ridicat de risc, care nu ar avea șansa de a obține finanțare sub forma unui credit obișnuit din partea BEI. Cu toate acestea, în domeniul locuințelor sociale, noile instrumente financiare ca FEIS trebuie să îndeplinească cerințele specifice pe termen lung în materie de locuințe accesibile și de eficiență energetică. Faptul că, în iunie 2017, numai 4 % din bugetul total al FEIS fusese absorbit de infrastructurile sociale indică prezența acestei probleme, care s-ar putea agrava prin utilizarea insuficientă a clauzei privind investițiile, prevăzută de Pactul de stabilitate și de creștere, și prin alegerea de a introduce investițiile în locuințele sociale în categoria contabilă a administrației publice a SEC 2010, la calcularea deficitului public. Solicită, prin urmare, evaluarea Planului Juncker și a împrumuturilor acordate de BEI prin prisma investițiilor în sectorul locuințelor și se așteaptă ca nou-înființatul grup operativ la nivel înalt privind infrastructura socială să joace un rol semnificativ în acest sens; |
| --- | --- |

32.

consideră că Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) ar putea contribui la remedierea deficiențelor pieței în domeniul locuințelor sociale în cazul proiectelor cu profil ridicat de risc, care nu ar avea șansa de a obține finanțare sub forma unui credit obișnuit din partea BEI. Cu toate acestea, în domeniul locuințelor sociale, noile instrumente financiare ca FEIS trebuie să îndeplinească cerințele specifice pe termen lung în materie de locuințe accesibile și de eficiență energetică. Faptul că, în iunie 2017, numai 4 % din bugetul total al FEIS fusese absorbit de infrastructurile sociale indică prezența acestei probleme, care s-ar putea agrava prin utilizarea insuficientă a clauzei privind investițiile, prevăzută de Pactul de stabilitate și de creștere, și prin alegerea de a introduce investițiile în locuințele sociale în categoria contabilă a administrației publice a SEC 2010, la calcularea deficitului public. Solicită, prin urmare, evaluarea Planului Juncker și a împrumuturilor acordate de BEI prin prisma investițiilor în sectorul locuințelor și se așteaptă ca nou-înființatul grup operativ la nivel înalt privind infrastructura socială să joace un rol semnificativ în acest sens;

| 33. | se așteaptă la o mai bună corelare a politicilor în domeniul locuințelor cu prioritățile UE în materie de schimbări demografice. Este nevoie de instrumente și de date corespunzătoare la nivel regional, care să asigure diseminarea informațiilor, mai ales cu privire la locuințele existente și nefolosite în întreaga UE, ceea ce ar contribui măcar parțial la soluționarea dezechilibrelor teritoriale în materie de cerere și ofertă în sectorul locativ; |
| --- | --- |

33.

se așteaptă la o mai bună corelare a politicilor în domeniul locuințelor cu prioritățile UE în materie de schimbări demografice. Este nevoie de instrumente și de date corespunzătoare la nivel regional, care să asigure diseminarea informațiilor, mai ales cu privire la locuințele existente și nefolosite în întreaga UE, ceea ce ar contribui măcar parțial la soluționarea dezechilibrelor teritoriale în materie de cerere și ofertă în sectorul locativ;

| 34. | îndeamnă la utilizarea unor mecanisme inovatoare de finanțare a investițiilor în sectorul locuințelor și solicită combinarea resurselor financiare publice și private, pentru a obține un efect multiplicator; |
| --- | --- |

34.

îndeamnă la utilizarea unor mecanisme inovatoare de finanțare a investițiilor în sectorul locuințelor și solicită combinarea resurselor financiare publice și private, pentru a obține un efect multiplicator;

O agendă europeană pentru locuințe, în siajul Pactului de la Amsterdam

| 35. | sprijină lucrările parteneriatului privind spațiul locativ ca parte a Agendei urbane în ceea ce privește reglementările europene și identificarea celor mai bune practici în furnizarea și finanțarea de către orașele europene a unei oferte de locuințe; |
| --- | --- |

35.

sprijină lucrările parteneriatului privind spațiul locativ ca parte a Agendei urbane în ceea ce privește reglementările europene și identificarea celor mai bune practici în furnizarea și finanțarea de către orașele europene a unei oferte de locuințe;

| 36. | salută primele concluzii ale parteneriatului privind spațiul locativ, în conformitate cu Agenda urbană a UE, ele fiind și contribuții concrete la Programul european privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT), și încurajează statele membre și Comisia Europeană să sprijine aceste rezultate prin elaborarea de propuneri concrete, cum ar fi revizuirea Deciziei privind SIEG; |
| --- | --- |

36.

salută primele concluzii ale parteneriatului privind spațiul locativ, în conformitate cu Agenda urbană a UE, ele fiind și contribuții concrete la Programul european privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT), și încurajează statele membre și Comisia Europeană să sprijine aceste rezultate prin elaborarea de propuneri concrete, cum ar fi revizuirea Deciziei privind SIEG;

| 37. | subliniază importanța coexistenței, în cadrul acestei agende europene privind locuințele, a unei abordări orizontale a politicilor UE legate direct și indirect de locuințe și a unei abordări teritoriale comparate a politicilor locale de promovare și finanțare a unei ofertei de locuințe la prețuri accesibile; |
| --- | --- |

37.

subliniază importanța coexistenței, în cadrul acestei agende europene privind locuințele, a unei abordări orizontale a politicilor UE legate direct și indirect de locuințe și a unei abordări teritoriale comparate a politicilor locale de promovare și finanțare a unei ofertei de locuințe la prețuri accesibile;

| 38. | consideră că, în conformitate cu Hotărârea CJUE în cauza C-618/10 (Banco Español de Crédito), din 14 iunie 2012, statele membre sunt obligate să pună în aplicare dispozițiile Directivei 93/13/CEE a Consiliului din 5 aprilie 1993 privind clauzele abuzive din contractele încheiate cu consumatorii, pentru a asigura protecția titularilor de credite ipotecare, în special în acele cazuri în care imobilul ipotecat era locuința familială, evitând astfel situațiile de risc de excluziune cauzat de lipsa locuinței; |
| --- | --- |

38.

consideră că, în conformitate cu Hotărârea CJUE în cauza C-618/10 (Banco Español de Crédito), din 14 iunie 2012, statele membre sunt obligate să pună în aplicare dispozițiile Directivei 93/13/CEE a Consiliului din 5 aprilie 1993 privind clauzele abuzive din contractele încheiate cu consumatorii, pentru a asigura protecția titularilor de credite ipotecare, în special în acele cazuri în care imobilul ipotecat era locuința familială, evitând astfel situațiile de risc de excluziune cauzat de lipsa locuinței;

| 39. | subliniază că este important ca clădirile folosite în scop social/locativ să răspundă cerințelor energetice necesare, îndeplinind criteriile în materie de: eficiență energetică, economie de energie, emisii reduse de CO2 și investiții în energia curată și regenerabilă. Solicită, în acest sens, ca clădirile să fie construite și renovate într-un mod „inteligent” și, de asemenea, în conformitate și cu obiectivele programului Orizont 2020. |
| --- | --- |

39.

subliniază că este important ca clădirile folosite în scop social/locativ să răspundă cerințelor energetice necesare, îndeplinind criteriile în materie de: eficiență energetică, economie de energie, emisii reduse de CO2 și investiții în energia curată și regenerabilă. Solicită, în acest sens, ca clădirile să fie construite și renovate într-un mod „inteligent” și, de asemenea, în conformitate și cu obiectivele programului Orizont 2020.

Bruxelles, 1 decembrie 2017.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Cf. raportul Comisiei privind agenda urbană a UE, 20.11.2017, COM(2017) 657, p. 9.

1

(2)  Cf. punctul 41 din Avizul CoR din 11 octombrie 2016, pe tema „Ajutoarele de stat și serviciile de interes economic general” și punctul 44 din Avizul CoR din 11 octombrie 2016, pe tema „Pilonul european al drepturilor sociale”.

2

---

III Acte pregătitoare

COMITETUL REGIUNILOR

A 126-a sesiune plenară a CoR, 30.11.2017-1.12.2017

| 8.5.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 164/62 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 164/62

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor

(2018/C 164/11)

| Raportor: | Nathalie Sarrabezolles (FR-PSE), președinta Consiliului Departamental Finistère |
| --- | --- |
| Documente de referință: | Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: O inițiativă pentru sprijinirea echilibrului dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor care lucrează
  COM(2017) 252 final
  Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor și de abrogare a Directivei 2010/18/UE a Consiliului
  COM(2017) 253 final |

Raportor:

Nathalie Sarrabezolles (FR-PSE), președinta Consiliului Departamental Finistère

Documente de referință:

Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: O inițiativă pentru sprijinirea echilibrului dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor care lucrează

COM(2017) 252 final

Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor și de abrogare a Directivei 2010/18/UE a Consiliului

COM(2017) 253 final

I.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Considerentul 6

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| La nivelul Uniunii, mai multe directive în domeniul egalității de gen și cel al condițiilor de muncă abordează deja anumite aspecte care sunt relevante pentru echilibrul dintre viața profesională și cea privată, în particular Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului (16), Directiva 2010/41/UE a Parlamentului European și a Consiliului (17), Directiva 92/85/CEE (18) a Consiliului, Directiva 97/81/CE (19) a Consiliului și Directiva 2010/18/UE a Consiliului (20). | La nivelul Uniunii, mai multe directive în domeniul egalității de gen și cel al condițiilor de muncă abordează deja anumite aspecte care sunt relevante pentru echilibrul dintre viața profesională și cea privată, în particular Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului (16), Directiva 2010/41/UE a Parlamentului European și a Consiliului (17), Directiva 92/85/CEE (18) a Consiliului, Directiva 97/81/CE (19) a Consiliului și Directiva 2010/18/UE a Consiliului (20)

  Pe de altă parte, Consiliul îndeamnă statele membre și, după caz, Uniunea Europeană, prin intermediul Pactului european pentru egalitatea între femei și bărbați (2011-2020) și al dispozițiilor acestuia privind promovarea unui mai bun echilibru între viața profesională și viața privată, să ia măsuri de mărire a ofertei de servicii de îngrijire adecvate, la prețuri abordabile și de calitate pentru copiii sub vârsta de școlarizare obligatorie, în vederea îndeplinirii obiectivelor stabilite în cadrul Consiliului European de la Barcelona, din martie 2002. Recomandarea 2013/112/UE a Comisiei

   (21)

  pune accentul și pe necesitatea de a îmbunătăți accesul la resurse suficiente și de a îndeplini obiectivele de la Barcelona. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

La nivelul Uniunii, mai multe directive în domeniul egalității de gen și cel al condițiilor de muncă abordează deja anumite aspecte care sunt relevante pentru echilibrul dintre viața profesională și cea privată, în particular Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului (16), Directiva 2010/41/UE a Parlamentului European și a Consiliului (17), Directiva 92/85/CEE (18) a Consiliului, Directiva 97/81/CE (19) a Consiliului și Directiva 2010/18/UE a Consiliului (20).

La nivelul Uniunii, mai multe directive în domeniul egalității de gen și cel al condițiilor de muncă abordează deja anumite aspecte care sunt relevante pentru echilibrul dintre viața profesională și cea privată, în particular Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului (16), Directiva 2010/41/UE a Parlamentului European și a Consiliului (17), Directiva 92/85/CEE (18) a Consiliului, Directiva 97/81/CE (19) a Consiliului și Directiva 2010/18/UE a Consiliului (20)

  Pe de altă parte, Consiliul îndeamnă statele membre și, după caz, Uniunea Europeană, prin intermediul Pactului european pentru egalitatea între femei și bărbați (2011-2020) și al dispozițiilor acestuia privind promovarea unui mai bun echilibru între viața profesională și viața privată, să ia măsuri de mărire a ofertei de servicii de îngrijire adecvate, la prețuri abordabile și de calitate pentru copiii sub vârsta de școlarizare obligatorie, în vederea îndeplinirii obiectivelor stabilite în cadrul Consiliului European de la Barcelona, din martie 2002. Recomandarea 2013/112/UE a Comisiei

   (21)

  pune accentul și pe necesitatea de a îmbunătăți accesul la resurse suficiente și de a îndeplini obiectivele de la Barcelona.

Expunere de motive

Este important să se facă trimitere la obiectivele de la Barcelona – preluate de Strategia Europa 2020 – în cadrul măsurilor menite să îmbunătățească participarea femeilor pe piața forței de muncă.

Amendamentul 2

Considerentul 16

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pentru a facilita reintegrarea la locul de muncă în urma concediului pentru creșterea copilului, lucrătorii și angajatorii ar trebui să fie încurajați să mențină contactul pe durata concediului și să convină asupra luării unor măsuri adecvate de reintegrare, care urmează a fi hotărâte de părțile în cauză, ținând cont de legislația națională, de convențiile colective și de practicile naționale. | Pentru a facilita reintegrarea la locul de muncă în urma concediului pentru creșterea copilului, lucrătorii și angajatorii ar trebui să fie încurajați să mențină contactul pe durata concediului
  , fără a aduce, însă, atingere dreptului lucrătorilor la deconectare,
  și să convină asupra luării unor măsuri adecvate de reintegrare, care urmează a fi hotărâte de părțile în cauză, ținând cont de legislația națională, de convențiile colective și de practicile naționale. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Pentru a facilita reintegrarea la locul de muncă în urma concediului pentru creșterea copilului, lucrătorii și angajatorii ar trebui să fie încurajați să mențină contactul pe durata concediului și să convină asupra luării unor măsuri adecvate de reintegrare, care urmează a fi hotărâte de părțile în cauză, ținând cont de legislația națională, de convențiile colective și de practicile naționale.

Pentru a facilita reintegrarea la locul de muncă în urma concediului pentru creșterea copilului, lucrătorii și angajatorii ar trebui să fie încurajați să mențină contactul pe durata concediului
  , fără a aduce, însă, atingere dreptului lucrătorilor la deconectare,
  și să convină asupra luării unor măsuri adecvate de reintegrare, care urmează a fi hotărâte de părțile în cauză, ținând cont de legislația națională, de convențiile colective și de practicile naționale.

Expunere de motive

Cu toate că menținerea contactului pe durata concediului poate asigura legătura lucrătorului cu sfera muncii, acest contact nu trebuie să reprezinte o obligație pentru lucrător și nici să se transforme într-o formă de muncă la distanță.

Amendamentul 3

Nou considerent după considerentul 27

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | În același mod, autoritățile locale și regionale, care joacă un rol esențial în elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea politicilor în domeniile în care acestea au deseori competențe esențiale, cum ar fi creșterea copiilor (inclusiv diversele tipuri de îngrijire a lor), îngrijirea persoanelor în vârstă și a persoanelor cu handicap, educația, serviciile sociale sau de ocupare a forței de muncă, precum și integrarea socială și profesională, ar trebui să fie implicate în dezbaterea și punerea în aplicare a mecanismelor propuse. În plus, autoritățile locale și regionale trebuie, de asemenea, să se angajeze în promovarea celor mai bune practici și în învățarea reciprocă cu privire la cele mai bune modalități de promovare a concilierii vieții private cu cea profesională. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

În același mod, autoritățile locale și regionale, care joacă un rol esențial în elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea politicilor în domeniile în care acestea au deseori competențe esențiale, cum ar fi creșterea copiilor (inclusiv diversele tipuri de îngrijire a lor), îngrijirea persoanelor în vârstă și a persoanelor cu handicap, educația, serviciile sociale sau de ocupare a forței de muncă, precum și integrarea socială și profesională, ar trebui să fie implicate în dezbaterea și punerea în aplicare a mecanismelor propuse. În plus, autoritățile locale și regionale trebuie, de asemenea, să se angajeze în promovarea celor mai bune practici și în învățarea reciprocă cu privire la cele mai bune modalități de promovare a concilierii vieții private cu cea profesională.

Expunere de motive

Datorită apropierii lor de cetățeni, de angajatori și de întreprinderile locale și dat fiind că ele însele sunt angajatori, autoritățile locale și regionale sunt în măsură să soluționeze în mod eficient problemele cu care aceștia se confruntă în ce privește concilierea vieții profesionale cu viața de familie. Ca atare, acestea ar trebui să fie implicate pe deplin în punerea în aplicare a directivei.

Amendamentul 4

Articolul 2

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Domeniu de aplicare
  Prezenta directivă se aplică tuturor lucrătorilor, bărbați și femei, care au un contract de muncă sau un raport de muncă. | Domeniu de aplicare
  Prezenta directivă li se aplică tuturor lucrătorilor, bărbați și femei, care au un contract de muncă sau un raport de muncă
  , precum și lucrătorilor atipici, inclusiv celor care desfășoară o activitate independentă
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Domeniu de aplicare

Prezenta directivă se aplică tuturor lucrătorilor, bărbați și femei, care au un contract de muncă sau un raport de muncă.

Domeniu de aplicare

Prezenta directivă li se aplică tuturor lucrătorilor, bărbați și femei, care au un contract de muncă sau un raport de muncă
  , precum și lucrătorilor atipici, inclusiv celor care desfășoară o activitate independentă
  .

Expunere de motive

În concordanță cu Directiva 2010/41/UE privind principiul egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară activități independente.

Amendamentul 5

Articolul 3

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Definiții | Definiții |
| În sensul prezentei directive, se aplică următoarele definiții: | În sensul prezentei directive, se aplică următoarele definiții: |
| (a) | „concediu de paternitate” înseamnă un concediu pentru
  tați
  , care se efectuează cu ocazia nașterii unui copil; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Definiții

Definiții

În sensul prezentei directive, se aplică următoarele definiții:

În sensul prezentei directive, se aplică următoarele definiții:

(a)

„concediu de paternitate” înseamnă un concediu pentru
  tați
  , care se efectuează cu ocazia nașterii unui copil;

| (a) | „concediu de paternitate” înseamnă un concediu pentru tată
  sau pentru persoana căreia legea îi recunoaște acest statut
  , care se efectuează cu ocazia nașterii unui copil; |
| --- | --- |

(a)

„concediu de paternitate” înseamnă un concediu pentru tată
  sau pentru persoana căreia legea îi recunoaște acest statut
  , care se efectuează cu ocazia nașterii unui copil;

| (b) | „concediu pentru creșterea copilului” înseamnă un concediu pe motiv de naștere sau de adopție a unui copil, pentru îngrijirea copilului respectiv; |
| --- | --- |

(b)

„concediu pentru creșterea copilului” înseamnă un concediu pe motiv de naștere sau de adopție a unui copil, pentru îngrijirea copilului respectiv;

| (b) | „concediu pentru creșterea copilului” înseamnă un concediu
  pentru părinți
  pe motiv de naștere sau de adopție a unui copil, pentru îngrijirea copilului respectiv; |
| --- | --- |

(b)

„concediu pentru creșterea copilului” înseamnă un concediu
  pentru părinți
  pe motiv de naștere sau de adopție a unui copil, pentru îngrijirea copilului respectiv;

| (c) | „îngrijitor” înseamnă un lucrător care oferă îngrijire sau sprijin personal în caz de boală gravă sau de dependență a unei rude; |
| --- | --- |

(c)

„îngrijitor” înseamnă un lucrător care oferă îngrijire sau sprijin personal în caz de boală gravă sau de dependență a unei rude;

| (c) | „îngrijitor” înseamnă un lucrător care oferă îngrijire sau sprijin personal în caz de boală gravă sau de dependență a unei rude; |
| --- | --- |

(c)

„îngrijitor” înseamnă un lucrător care oferă îngrijire sau sprijin personal în caz de boală gravă sau de dependență a unei rude;

| (d) | „rudă” înseamnă fiul, fiica, mama, tatăl, soțul (soția) sau partenerul (partenera) din cadrul unui parteneriat civil, atunci când legislația națională prevede astfel de parteneriate; |
| --- | --- |

(d)

„rudă” înseamnă fiul, fiica, mama, tatăl, soțul (soția) sau partenerul (partenera) din cadrul unui parteneriat civil, atunci când legislația națională prevede astfel de parteneriate;

| (d) | „rudă” înseamnă fiul, fiica, mama, tatăl, soțul (soția) sau partenerul (partenera) din cadrul unui parteneriat civil, atunci când legislația națională prevede astfel de parteneriate; |
| --- | --- |

(d)

„rudă” înseamnă fiul, fiica, mama, tatăl, soțul (soția) sau partenerul (partenera) din cadrul unui parteneriat civil, atunci când legislația națională prevede astfel de parteneriate;

| (e) | „dependență” înseamnă o situație în care o persoană are, temporar sau permanent, nevoie de îngrijire, ca urmare a unui handicap sau a unei afecțiuni grave, alta decât o boală gravă; |
| --- | --- |

(e)

„dependență” înseamnă o situație în care o persoană are, temporar sau permanent, nevoie de îngrijire, ca urmare a unui handicap sau a unei afecțiuni grave, alta decât o boală gravă;

| (e) | „dependență” înseamnă o situație în care o persoană are, temporar sau permanent, nevoie de îngrijire, ca urmare a unui handicap sau a unei afecțiuni grave, alta decât o boală gravă; |
| --- | --- |

(e)

„dependență” înseamnă o situație în care o persoană are, temporar sau permanent, nevoie de îngrijire, ca urmare a unui handicap sau a unei afecțiuni grave, alta decât o boală gravă;

| (f) | „formule flexibile de lucru” înseamnă posibilitatea ca lucrătorii să-și adapteze modurile de lucru, inclusiv prin utilizarea formulelor de muncă la distanță, a programelor de muncă flexibile sau a unor reduceri ale timpului de lucru. |
| --- | --- |

(f)

„formule flexibile de lucru” înseamnă posibilitatea ca lucrătorii să-și adapteze modurile de lucru, inclusiv prin utilizarea formulelor de muncă la distanță, a programelor de muncă flexibile sau a unor reduceri ale timpului de lucru.

| (f) | „formule flexibile de lucru” înseamnă posibilitatea ca lucrătorii
  , în acord cu angajatorul,
  să-și adapteze modurile de lucru, inclusiv prin utilizarea formulelor de muncă la distanță, a programelor de muncă flexibile sau a unor reduceri ale timpului de lucru. |
| --- | --- |

(f)

„formule flexibile de lucru” înseamnă posibilitatea ca lucrătorii
  , în acord cu angajatorul,
  să-și adapteze modurile de lucru, inclusiv prin utilizarea formulelor de muncă la distanță, a programelor de muncă flexibile sau a unor reduceri ale timpului de lucru.

Expunere de motive

Directiva ar trebui să ia în considerare evoluțiile înregistrate de structurile familiale.

Amendamentul 6

Articolul 4

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Concediul de paternitate | Concediul de paternitate |
| 1.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că
  tații au
  dreptul de a efectua un concediu de paternitate de cel puțin zece zile lucrătoare, cu ocazia nașterii unui copil. | 1.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că
  tatăl/persoana căreia legea îi recunoaște acest statut are
  dreptul de a efectua un concediu de paternitate de cel puțin zece zile lucrătoare, cu ocazia nașterii unui copil
  , acest concediu trebuind să fie luat în următoarele trei luni. |
| 2.   Dreptul la concediu de paternitate menționat la alineatul (1) se acordă indiferent de starea civilă sau familială, astfel cum sunt definite în dreptul intern. | 2.   Dreptul la concediu de paternitate menționat la alineatul (1) se acordă indiferent de starea civilă sau familială, astfel cum sunt definite în dreptul intern. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Concediul de paternitate

Concediul de paternitate

1.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că
  tații au
  dreptul de a efectua un concediu de paternitate de cel puțin zece zile lucrătoare, cu ocazia nașterii unui copil.

1.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că
  tatăl/persoana căreia legea îi recunoaște acest statut are
  dreptul de a efectua un concediu de paternitate de cel puțin zece zile lucrătoare, cu ocazia nașterii unui copil
  , acest concediu trebuind să fie luat în următoarele trei luni.

2.   Dreptul la concediu de paternitate menționat la alineatul (1) se acordă indiferent de starea civilă sau familială, astfel cum sunt definite în dreptul intern.

2.   Dreptul la concediu de paternitate menționat la alineatul (1) se acordă indiferent de starea civilă sau familială, astfel cum sunt definite în dreptul intern.

Expunere de motive

Directiva ar trebui să ia în considerare evoluțiile înregistrate de structurile familiale. În același timp, acest concediu este destinat să fie luat în jurul datei nașterii și trebuie să fie legat în mod clar de acest eveniment, motiv pentru care amendamentul prevede o limită temporală.

Amendamentul 7

Articolul 5

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Concediul pentru creșterea copilului | Concediul pentru creșterea copilului |
| 1.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că lucrătorii au dreptul individual la un concediu pentru creșterea copilului de cel puțin patru luni, care trebuie efectuat anterior împlinirii de către copil a unei anumite vârste, stabilite la minimum doisprezece ani. | 1.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că lucrătorii au dreptul individual la un concediu pentru creșterea copilului de cel puțin patru luni, care trebuie efectuat anterior împlinirii de către copil a unei anumite vârste, stabilite la minimum doisprezece ani. |
| 2.   Atunci când statele membre permit unui părinte să-și transfere dreptul la concediu de paternitate celuilalt părinte, acestea se asigură că cel puțin patru luni de concediu pentru creșterea copilului nu pot fi transferate. | 2.   Atunci când statele membre permit unui părinte să-și transfere dreptul la concediu de paternitate celuilalt părinte, acestea se asigură că cel puțin patru luni de concediu pentru creșterea copilului nu pot fi transferate. |
| 3.   Statele membre stabilesc perioada de preaviz pe care lucrătorul o are la dispoziție pentru a informa angajatorul atunci când își exercită dreptul la concediu pentru creșterea copilului. În acest sens, statele membre trebuie să țină seama atât de necesitățile angajatorilor, cât și de necesitățile lucrătorilor. Statele membre se asigură că solicitarea lucrătorului precizează începutul și sfârșitul preconizat al perioadei de concediu. | 3.   Statele membre stabilesc perioada de preaviz pe care lucrătorul o are la dispoziție pentru a informa angajatorul atunci când își exercită dreptul la concediu pentru creșterea copilului. În acest sens, statele membre trebuie să țină seama atât de necesitățile angajatorilor, cât și de necesitățile lucrătorilor. Statele membre se asigură că solicitarea lucrătorului precizează începutul și sfârșitul preconizat al perioadei de concediu. |
| 4.   Statele membre pot să condiționeze dreptul la concediu pentru creșterea copilului de un criteriu al perioadei de muncă și/sau de un criteriu al vechimii în muncă care nu poate depăși un an. În cazul unor contracte succesive cu durată determinată în sensul Directivei 1999/70/CE a Consiliului (21), cu același angajator, pentru calcularea perioadei de vechime se ia în considerare suma acestor contracte. | 4.   Statele membre pot să condiționeze dreptul la concediu pentru creșterea copilului de un criteriu al perioadei de muncă și/sau de un criteriu al vechimii în muncă care nu poate depăși un an. În cazul unor contracte succesive cu durată determinată în sensul Directivei 1999/70/CE a Consiliului (21), cu același angajator, pentru calcularea perioadei de vechime se ia în considerare suma acestor contracte. |
| 5.   Statele membre pot să definească circumstanțele în care, în urma unor consultări desfășurate conform legislației, convențiilor colective și/sau practicilor naționale, unui angajator i se poate permite să amâne acordarea concediului pentru creșterea copilului cu o perioadă de timp rezonabilă, pe motiv că acesta ar perturba grav buna funcționare a unității. Angajatorii justifică în scris orice amânare a concediului pentru creșterea copilului. | 5.   Statele membre pot să definească circumstanțele în care, în urma unor consultări desfășurate conform legislației, convențiilor colective și/sau practicilor naționale, unui angajator i se poate permite să amâne acordarea concediului pentru creșterea copilului cu o perioadă de timp rezonabilă, pe motiv că acesta ar perturba grav buna funcționare a unității. Angajatorii justifică în scris orice amânare a concediului pentru creșterea copilului. |
| 6.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că lucrătorii au dreptul de a solicita concediul pentru creșterea copilului și pe baza de fracțiune de normă, în blocuri separate prin perioade de muncă sau în alte forme flexibile. Angajatorii examinează aceste solicitări și le răspund, ținând seama atât de propriile lor necesități, cât și de necesitățile lucrătorilor. Angajatorii justifică în scris orice refuz al unei astfel de solicitări. | 6.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că lucrătorii au dreptul de a solicita concediul pentru creșterea copilului și pe baza de fracțiune de normă, în blocuri separate prin perioade de muncă sau în alte forme flexibile. Angajatorii examinează aceste solicitări și le răspund, ținând seama atât de propriile lor necesități, cât și de necesitățile lucrătorilor. Angajatorii justifică în scris orice refuz al unei astfel de solicitări. |
| 7.   Statele membre evaluează necesitatea adaptării condițiilor de acces și a formulelor detaliate de aplicare a concediului pentru creșterea copilului la nevoile părinților adoptivi, ale părinților cu handicap și ale părinților ai căror copii suferă de un handicap sau de o boală pe termen lung. | 7.   Statele membre evaluează necesitatea adaptării condițiilor de acces și a formulelor detaliate de aplicare a concediului pentru creșterea copilului la nevoile părinților adoptivi, ale părinților cu handicap și ale părinților ai căror copii suferă de un handicap sau de o boală pe termen lung. |
| | 8.
     
  Statele membre definesc noțiunea de „părinte” și evaluează necesitatea adaptării condițiilor de acces la concediul pentru creșterea copilului și modalitățile precise de acordare a acestuia în cazul în care există cel puțin două persoane care solicită acest concediu. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Concediul pentru creșterea copilului

Concediul pentru creșterea copilului

1.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că lucrătorii au dreptul individual la un concediu pentru creșterea copilului de cel puțin patru luni, care trebuie efectuat anterior împlinirii de către copil a unei anumite vârste, stabilite la minimum doisprezece ani.

1.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că lucrătorii au dreptul individual la un concediu pentru creșterea copilului de cel puțin patru luni, care trebuie efectuat anterior împlinirii de către copil a unei anumite vârste, stabilite la minimum doisprezece ani.

2.   Atunci când statele membre permit unui părinte să-și transfere dreptul la concediu de paternitate celuilalt părinte, acestea se asigură că cel puțin patru luni de concediu pentru creșterea copilului nu pot fi transferate.

2.   Atunci când statele membre permit unui părinte să-și transfere dreptul la concediu de paternitate celuilalt părinte, acestea se asigură că cel puțin patru luni de concediu pentru creșterea copilului nu pot fi transferate.

3.   Statele membre stabilesc perioada de preaviz pe care lucrătorul o are la dispoziție pentru a informa angajatorul atunci când își exercită dreptul la concediu pentru creșterea copilului. În acest sens, statele membre trebuie să țină seama atât de necesitățile angajatorilor, cât și de necesitățile lucrătorilor. Statele membre se asigură că solicitarea lucrătorului precizează începutul și sfârșitul preconizat al perioadei de concediu.

3.   Statele membre stabilesc perioada de preaviz pe care lucrătorul o are la dispoziție pentru a informa angajatorul atunci când își exercită dreptul la concediu pentru creșterea copilului. În acest sens, statele membre trebuie să țină seama atât de necesitățile angajatorilor, cât și de necesitățile lucrătorilor. Statele membre se asigură că solicitarea lucrătorului precizează începutul și sfârșitul preconizat al perioadei de concediu.

4.   Statele membre pot să condiționeze dreptul la concediu pentru creșterea copilului de un criteriu al perioadei de muncă și/sau de un criteriu al vechimii în muncă care nu poate depăși un an. În cazul unor contracte succesive cu durată determinată în sensul Directivei 1999/70/CE a Consiliului (21), cu același angajator, pentru calcularea perioadei de vechime se ia în considerare suma acestor contracte.

4.   Statele membre pot să condiționeze dreptul la concediu pentru creșterea copilului de un criteriu al perioadei de muncă și/sau de un criteriu al vechimii în muncă care nu poate depăși un an. În cazul unor contracte succesive cu durată determinată în sensul Directivei 1999/70/CE a Consiliului (21), cu același angajator, pentru calcularea perioadei de vechime se ia în considerare suma acestor contracte.

5.   Statele membre pot să definească circumstanțele în care, în urma unor consultări desfășurate conform legislației, convențiilor colective și/sau practicilor naționale, unui angajator i se poate permite să amâne acordarea concediului pentru creșterea copilului cu o perioadă de timp rezonabilă, pe motiv că acesta ar perturba grav buna funcționare a unității. Angajatorii justifică în scris orice amânare a concediului pentru creșterea copilului.

5.   Statele membre pot să definească circumstanțele în care, în urma unor consultări desfășurate conform legislației, convențiilor colective și/sau practicilor naționale, unui angajator i se poate permite să amâne acordarea concediului pentru creșterea copilului cu o perioadă de timp rezonabilă, pe motiv că acesta ar perturba grav buna funcționare a unității. Angajatorii justifică în scris orice amânare a concediului pentru creșterea copilului.

6.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că lucrătorii au dreptul de a solicita concediul pentru creșterea copilului și pe baza de fracțiune de normă, în blocuri separate prin perioade de muncă sau în alte forme flexibile. Angajatorii examinează aceste solicitări și le răspund, ținând seama atât de propriile lor necesități, cât și de necesitățile lucrătorilor. Angajatorii justifică în scris orice refuz al unei astfel de solicitări.

6.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că lucrătorii au dreptul de a solicita concediul pentru creșterea copilului și pe baza de fracțiune de normă, în blocuri separate prin perioade de muncă sau în alte forme flexibile. Angajatorii examinează aceste solicitări și le răspund, ținând seama atât de propriile lor necesități, cât și de necesitățile lucrătorilor. Angajatorii justifică în scris orice refuz al unei astfel de solicitări.

7.   Statele membre evaluează necesitatea adaptării condițiilor de acces și a formulelor detaliate de aplicare a concediului pentru creșterea copilului la nevoile părinților adoptivi, ale părinților cu handicap și ale părinților ai căror copii suferă de un handicap sau de o boală pe termen lung.

7.   Statele membre evaluează necesitatea adaptării condițiilor de acces și a formulelor detaliate de aplicare a concediului pentru creșterea copilului la nevoile părinților adoptivi, ale părinților cu handicap și ale părinților ai căror copii suferă de un handicap sau de o boală pe termen lung.

8.
     
  Statele membre definesc noțiunea de „părinte” și evaluează necesitatea adaptării condițiilor de acces la concediul pentru creșterea copilului și modalitățile precise de acordare a acestuia în cazul în care există cel puțin două persoane care solicită acest concediu.

Expunere de motive

Statului membru trebuie să îi revină competența de a defini impactul unor eventuale evoluții ale noțiunii de „părinte”.

Amendamentul 8

Articolul 8

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Venituri adecvate
  În conformitate cu circumstanțele naționale, cum ar fi legislația, convențiile colective și/sau practicile naționale, și ținând seama de competențele delegate partenerilor sociali, statele membre se asigură că lucrătorii care își exercită drepturile la concediu menționate la articolul 4, 5 sau 6 vor primi o remunerație sau o indemnizație corespunzătoare
  cel puțin echivalentă cu cea pe care lucrătorul respectiv ar primi-o în caz de concediu medical. | Venituri adecvate
  În conformitate cu circumstanțele naționale, cum ar fi legislația, convențiile colective și/sau practicile naționale, și ținând seama de competențele delegate partenerilor sociali, statele membre se asigură că lucrătorii care își exercită drepturile la concediu menționate la articolul 4, 5 sau 6 vor primi o remunerație sau o indemnizație corespunzătoare
  , în funcție de sistemele de securitate socială din respectivele state membre
  . |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Venituri adecvate

În conformitate cu circumstanțele naționale, cum ar fi legislația, convențiile colective și/sau practicile naționale, și ținând seama de competențele delegate partenerilor sociali, statele membre se asigură că lucrătorii care își exercită drepturile la concediu menționate la articolul 4, 5 sau 6 vor primi o remunerație sau o indemnizație corespunzătoare
  cel puțin echivalentă cu cea pe care lucrătorul respectiv ar primi-o în caz de concediu medical.

Venituri adecvate

În conformitate cu circumstanțele naționale, cum ar fi legislația, convențiile colective și/sau practicile naționale, și ținând seama de competențele delegate partenerilor sociali, statele membre se asigură că lucrătorii care își exercită drepturile la concediu menționate la articolul 4, 5 sau 6 vor primi o remunerație sau o indemnizație corespunzătoare
  , în funcție de sistemele de securitate socială din respectivele state membre
  .

Expunere de motive

Asigurările sociale sunt de competența statelor membre.

Amendamentul 9

Articolul 10

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 2.   Statele membre se asigură că la sfârșitul concediului menționat la articolul 4, 5 sau 6, lucrătorii au dreptul de a
  reveni la
  locul de muncă sau
  la
  un loc de muncă echivalent în condiții care nu sunt mai puțin favorabile pentru aceștia și că au dreptul de a beneficia de orice îmbunătățire a condițiilor de muncă la care ar fi avut dreptul în timpul absenței lor. | 2.   Statele membre se asigură că la sfârșitul concediului menționat la articolul 4, 5 sau 6, lucrătorii și lucrătoarele au dreptul de a
  li se menține
  locul de muncă sau
  , dacă este cazul, de a dobândi
  un loc de muncă echivalent în condiții care nu sunt mai puțin favorabile pentru aceștia și că au dreptul de a beneficia de orice îmbunătățire a condițiilor de muncă la care ar fi avut dreptul în timpul absenței lor. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

2.   Statele membre se asigură că la sfârșitul concediului menționat la articolul 4, 5 sau 6, lucrătorii au dreptul de a
  reveni la
  locul de muncă sau
  la
  un loc de muncă echivalent în condiții care nu sunt mai puțin favorabile pentru aceștia și că au dreptul de a beneficia de orice îmbunătățire a condițiilor de muncă la care ar fi avut dreptul în timpul absenței lor.

2.   Statele membre se asigură că la sfârșitul concediului menționat la articolul 4, 5 sau 6, lucrătorii și lucrătoarele au dreptul de a
  li se menține
  locul de muncă sau
  , dacă este cazul, de a dobândi
  un loc de muncă echivalent în condiții care nu sunt mai puțin favorabile pentru aceștia și că au dreptul de a beneficia de orice îmbunătățire a condițiilor de muncă la care ar fi avut dreptul în timpul absenței lor.

Expunere de motive

Reformularea este menită să consolideze dreptul persoanei care își ia concediu pentru creșterea copilului de a reveni la locul său de muncă.

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | salută propunerea Comisiei Europene, în concordanță cu continuitatea dispozițiilor existente în acest domeniu de acțiune, precum și cu inițiativa pilonului european al drepturilor sociale, care urmărește să consolideze dimensiunea socială a Uniunii și să amplifice convergența în sens ascendent a performanței sociale a statelor membre. Completarea măsurilor legislative prin măsuri fără caracter legislativ permite crearea mijloacelor necesare pentru a asigura convergența în sens ascendent la nivelul Uniunii, pe care, până în prezent, legislația existentă nu a reușit să o asigure, menținând, în același timp, un anumit grad de flexibilitate; |
| --- | --- |

1.

salută propunerea Comisiei Europene, în concordanță cu continuitatea dispozițiilor existente în acest domeniu de acțiune, precum și cu inițiativa pilonului european al drepturilor sociale, care urmărește să consolideze dimensiunea socială a Uniunii și să amplifice convergența în sens ascendent a performanței sociale a statelor membre. Completarea măsurilor legislative prin măsuri fără caracter legislativ permite crearea mijloacelor necesare pentru a asigura convergența în sens ascendent la nivelul Uniunii, pe care, până în prezent, legislația existentă nu a reușit să o asigure, menținând, în același timp, un anumit grad de flexibilitate;

| 2. | reamintește că temeiul juridic al propunerii de directivă a Comisiei – și anume articolul 153 din TFUE – intră în sfera de competență partajată între UE și statele membre și că, prin urmare, se aplică principiul subsidiarității. Consideră că, dat fiind că propunerea Comisiei urmărește să modernizeze cadrul juridic existent pentru a furniza standarde minime comune pentru politicile de stabilire a unui echilibru între viața profesională și cea privată, acțiunea la nivelul UE este necesară, adecvată și corespunzătoare. Observă, în acest context, că articolul 153 din TFUE prevede în mod explicit că directiva este instrumentul juridic utilizat pentru a stabili cerințele minime aplicabile treptat de către statele membre, lucru care ar trebui să garanteze că un grad minim de intervenție va permite îndeplinirea obiectivelor propunerii. CoR recunoaște că aceste standarde minime comune sunt îndeosebi relevante în contextul liberei circulații a lucrătorilor și al libertății de a presta servicii pe piața internă a UE. Subliniază, cu toate acestea, că acțiunea Uniunii trebuie să lase o marjă cât mai mare pentru deciziile individuale și naționale, întrucât acest domeniu este în mod obișnuit reglementat de partenerii sociali, atât la nivelul UE, cât și la nivel național. Regiunile și orașele au, atât unele cât și celelalte, un rol de jucat, atât în calitatea lor de angajatori cât și de autorități publice; |
| --- | --- |

2.

reamintește că temeiul juridic al propunerii de directivă a Comisiei – și anume articolul 153 din TFUE – intră în sfera de competență partajată între UE și statele membre și că, prin urmare, se aplică principiul subsidiarității. Consideră că, dat fiind că propunerea Comisiei urmărește să modernizeze cadrul juridic existent pentru a furniza standarde minime comune pentru politicile de stabilire a unui echilibru între viața profesională și cea privată, acțiunea la nivelul UE este necesară, adecvată și corespunzătoare. Observă, în acest context, că articolul 153 din TFUE prevede în mod explicit că directiva este instrumentul juridic utilizat pentru a stabili cerințele minime aplicabile treptat de către statele membre, lucru care ar trebui să garanteze că un grad minim de intervenție va permite îndeplinirea obiectivelor propunerii. CoR recunoaște că aceste standarde minime comune sunt îndeosebi relevante în contextul liberei circulații a lucrătorilor și al libertății de a presta servicii pe piața internă a UE. Subliniază, cu toate acestea, că acțiunea Uniunii trebuie să lase o marjă cât mai mare pentru deciziile individuale și naționale, întrucât acest domeniu este în mod obișnuit reglementat de partenerii sociali, atât la nivelul UE, cât și la nivel național. Regiunile și orașele au, atât unele cât și celelalte, un rol de jucat, atât în calitatea lor de angajatori cât și de autorități publice;

| 3. | susține că responsabilitatea pentru concilierea vieții profesionale cu viața privată se împarte între lucrători, familii, partenerii sociali, autoritățile locale și regionale și ansamblul angajatorilor și prestatorilor de servicii publice și private. Numai printr-o abordare globală, care să țină cont de toate părțile, va fi posibilă instaurarea unui mediu social și economic sustenabil și care plasează persoanele și familiile lor în centrul politicilor sale; |
| --- | --- |

3.

susține că responsabilitatea pentru concilierea vieții profesionale cu viața privată se împarte între lucrători, familii, partenerii sociali, autoritățile locale și regionale și ansamblul angajatorilor și prestatorilor de servicii publice și private. Numai printr-o abordare globală, care să țină cont de toate părțile, va fi posibilă instaurarea unui mediu social și economic sustenabil și care plasează persoanele și familiile lor în centrul politicilor sale;

| 4. | constată într-adevăr că, din cauza credințelor și normelor culturale, munca de îngrijitor neremunerat este o sarcină care le revine în principal femeilor. Acesta este unul dintre principalele motive pentru care ele sunt prezente mult mai puțin, în comparație cu bărbații, pe piața forței de muncă. Prin urmare, CoR consideră că politicile de conciliere, inclusiv concediile din motive familiale, pot contribui atât la creșterea ratelor de ocupare a forței de muncă feminine, cât și la creșterea ratelor de fertilitate, ceea ce duce la beneficii economice mai bune pentru toți; În același timp, trebuie să se aibă grijă ca, pentru femei, concediul din motive familiale să nu devină o capcană care să le restrângă și mai mult opțiunile pe piața forței de muncă; prin urmare, alături de politicile de conciliere a vieții familiale cu cea profesională, trebuie create politici de coresponsabilizare de gen, care să permită o modificare a structurilor sociale și un nou pact social care să permită organizarea timpului dedicat muncii, sarcinilor casnice și celor de îngrijire, agrementului și vieții personale, în mod egal între femei și bărbați; |
| --- | --- |

4.

constată într-adevăr că, din cauza credințelor și normelor culturale, munca de îngrijitor neremunerat este o sarcină care le revine în principal femeilor. Acesta este unul dintre principalele motive pentru care ele sunt prezente mult mai puțin, în comparație cu bărbații, pe piața forței de muncă. Prin urmare, CoR consideră că politicile de conciliere, inclusiv concediile din motive familiale, pot contribui atât la creșterea ratelor de ocupare a forței de muncă feminine, cât și la creșterea ratelor de fertilitate, ceea ce duce la beneficii economice mai bune pentru toți; În același timp, trebuie să se aibă grijă ca, pentru femei, concediul din motive familiale să nu devină o capcană care să le restrângă și mai mult opțiunile pe piața forței de muncă; prin urmare, alături de politicile de conciliere a vieții familiale cu cea profesională, trebuie create politici de coresponsabilizare de gen, care să permită o modificare a structurilor sociale și un nou pact social care să permită organizarea timpului dedicat muncii, sarcinilor casnice și celor de îngrijire, agrementului și vieții personale, în mod egal între femei și bărbați;

| 5. | reamintește că tendințele demografice actuale impun regândirea rolurilor de gen și promovarea unor modalități de lucru mai flexibile și echitabile, facilitând astfel posibilitatea de a opta pentru reducerea programului de lucru și concedii pentru interese personale, astfel încât atât bărbații, cât și femeile să-și poată îngriji copiii sau alte rude; |
| --- | --- |

5.

reamintește că tendințele demografice actuale impun regândirea rolurilor de gen și promovarea unor modalități de lucru mai flexibile și echitabile, facilitând astfel posibilitatea de a opta pentru reducerea programului de lucru și concedii pentru interese personale, astfel încât atât bărbații, cât și femeile să-și poată îngriji copiii sau alte rude;

| 6. | deplânge limitarea domeniului de aplicare al directivei la lucrătorii care au un contract de muncă sau un raport de muncă și faptul că el nu acoperă și diversele forme de activitate atipică, cum ar fi cazul lucrătorilor independenți, ceea ce ar fi în concordanță cu Directiva 2010/41/UE privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă. Astfel ar fi acoperite și cazurile raporturilor de muncă deghizate sau ale locurilor de muncă dependente din punct de vedere economic (falșii lucrători independenți); |
| --- | --- |

6.

deplânge limitarea domeniului de aplicare al directivei la lucrătorii care au un contract de muncă sau un raport de muncă și faptul că el nu acoperă și diversele forme de activitate atipică, cum ar fi cazul lucrătorilor independenți, ceea ce ar fi în concordanță cu Directiva 2010/41/UE privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă. Astfel ar fi acoperite și cazurile raporturilor de muncă deghizate sau ale locurilor de muncă dependente din punct de vedere economic (falșii lucrători independenți);

| 7. | este de acord cu Comisia Europeană în ceea ce privește avantajele economice și sociale ale existenței unui mai bun echilibru între viața profesională și cea privată: este vorba nu numai de echitate, de egalitatea între femei și bărbați și de repartizarea optimă a competențelor, ci și de viabilitatea finanțelor publice ale țărilor și de contribuția la prioritățile în materie de creștere și ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

7.

este de acord cu Comisia Europeană în ceea ce privește avantajele economice și sociale ale existenței unui mai bun echilibru între viața profesională și cea privată: este vorba nu numai de echitate, de egalitatea între femei și bărbați și de repartizarea optimă a competențelor, ci și de viabilitatea finanțelor publice ale țărilor și de contribuția la prioritățile în materie de creștere și ocupare a forței de muncă;

| 8. | prin urmare, îndeamnă la o tranziție către o nouă cultură a muncii, care să recunoască beneficiile partajate – pentru femei, familii și societate – ale existenței unui mai bun echilibru dintre viața profesională și cea privată: creșterea ratei de ocupare a forței de muncă feminine și reducerea diferențelor de remunerare dintre bărbați și femei va avea un efect pozitiv atât asupra femeilor, în ce privește satisfacția personală, veniturile bănești și viitoarele lor pensii, mulțumită unor contribuții la pensie mai substanțiale și mai juste, cât și asupra prosperității familiilor lor, asupra incluziunii sociale și a sănătății acestora, dar și asupra întreprinderilor, care vor beneficia de o rezervă de talente mai bogată, de o forță de muncă mai motivată și productivă și de reducerea absenteismului; |
| --- | --- |

8.

prin urmare, îndeamnă la o tranziție către o nouă cultură a muncii, care să recunoască beneficiile partajate – pentru femei, familii și societate – ale existenței unui mai bun echilibru dintre viața profesională și cea privată: creșterea ratei de ocupare a forței de muncă feminine și reducerea diferențelor de remunerare dintre bărbați și femei va avea un efect pozitiv atât asupra femeilor, în ce privește satisfacția personală, veniturile bănești și viitoarele lor pensii, mulțumită unor contribuții la pensie mai substanțiale și mai juste, cât și asupra prosperității familiilor lor, asupra incluziunii sociale și a sănătății acestora, dar și asupra întreprinderilor, care vor beneficia de o rezervă de talente mai bogată, de o forță de muncă mai motivată și productivă și de reducerea absenteismului;

| 9. | reamintește că părinții și îngrijitorii, indiferent dacă sunt femei sau bărbați, tineri sau în vârstă, sunt și salariați, antreprenori, care locuiesc atât în zonele rurale, cât și urbane, dându-le viață; semnalează dificultățile care există în teritorii, legate de deficitul de îngrijitori în raport cu rata de îmbătrânire tot mai mare a persoanelor care locuiesc acolo. În acest context, ar putea fi concepută o etichetă europeană pentru orașe favorabile vieții de familie, spre a fi acordată acelor orașe care asigură o infrastructură favorabilă familiilor, care stimulează cetățenii fie să rămână, fie să se mute acolo, sporind astfel atractivitatea investițiilor în orașele respective (1); |
| --- | --- |

9.

reamintește că părinții și îngrijitorii, indiferent dacă sunt femei sau bărbați, tineri sau în vârstă, sunt și salariați, antreprenori, care locuiesc atât în zonele rurale, cât și urbane, dându-le viață; semnalează dificultățile care există în teritorii, legate de deficitul de îngrijitori în raport cu rata de îmbătrânire tot mai mare a persoanelor care locuiesc acolo. În acest context, ar putea fi concepută o etichetă europeană pentru orașe favorabile vieții de familie, spre a fi acordată acelor orașe care asigură o infrastructură favorabilă familiilor, care stimulează cetățenii fie să rămână, fie să se mute acolo, sporind astfel atractivitatea investițiilor în orașele respective (1);

| 10. | confirmă rolul jucat de autoritățile locale și regionale, prin competențele lor legate de aspecte din viața de zi cu zi a familiilor, precum îngrijirea copiilor, îngrijirea persoanelor vârstnice și a persoanelor cu handicap, educația, serviciile sociale sau ocuparea forței de muncă. Prin urmare, guvernanța pe mai multe niveluri este importantă pentru punerea în aplicare optimă a directivei (2); |
| --- | --- |

10.

confirmă rolul jucat de autoritățile locale și regionale, prin competențele lor legate de aspecte din viața de zi cu zi a familiilor, precum îngrijirea copiilor, îngrijirea persoanelor vârstnice și a persoanelor cu handicap, educația, serviciile sociale sau ocuparea forței de muncă. Prin urmare, guvernanța pe mai multe niveluri este importantă pentru punerea în aplicare optimă a directivei (2);

| 11. | prin urmare, insistă asupra necesității ca autoritățile locale și regionale, care sunt angajatori importanți în cadrul sectorului public din numeroase state membre, să fie sprijinite în eforturile lor de a pune în aplicare politici adecvate privind aspectele sociale și ocuparea forței de muncă, inclusiv sprijinirea și consolidarea capacităților, cu scopul de a pune în aplicare politici de promovare a concilierii dintre viața profesională și cea privată; |
| --- | --- |

11.

prin urmare, insistă asupra necesității ca autoritățile locale și regionale, care sunt angajatori importanți în cadrul sectorului public din numeroase state membre, să fie sprijinite în eforturile lor de a pune în aplicare politici adecvate privind aspectele sociale și ocuparea forței de muncă, inclusiv sprijinirea și consolidarea capacităților, cu scopul de a pune în aplicare politici de promovare a concilierii dintre viața profesională și cea privată;

| 12. | subliniază importanța fondurilor structurale și de investiții europene ca instrumente menite să influențeze în mod adecvat elaborarea de măsuri menite să concilieze mai bine viața profesională cu cea privată, în special de către autoritățile locale și regionale. Ar trebui, în special, consolidat Fondul social european pentru a aborda mai bine chestiunile legate de lipsuri materiale, de sărăcie a persoanelor încadrate în muncă și incluziune socială, susținând, totodată, capacitatea de inserție profesională; |
| --- | --- |

12.

subliniază importanța fondurilor structurale și de investiții europene ca instrumente menite să influențeze în mod adecvat elaborarea de măsuri menite să concilieze mai bine viața profesională cu cea privată, în special de către autoritățile locale și regionale. Ar trebui, în special, consolidat Fondul social european pentru a aborda mai bine chestiunile legate de lipsuri materiale, de sărăcie a persoanelor încadrate în muncă și incluziune socială, susținând, totodată, capacitatea de inserție profesională;

| 13. | precizează că există deja numeroase exemple de bune practici la nivel local și regional, care ar trebui să fie împărtășite, promovate și reproduse la toate nivelurile; ar trebui răsplătite toate aceste întreprinderi care depun eforturi pentru o conciliere reală a angajaților lor; |
| --- | --- |

13.

precizează că există deja numeroase exemple de bune practici la nivel local și regional, care ar trebui să fie împărtășite, promovate și reproduse la toate nivelurile; ar trebui răsplătite toate aceste întreprinderi care depun eforturi pentru o conciliere reală a angajaților lor;

| 14. | constată că autoritățile regionale și locale pot, de asemenea, să asigure un acces mai facil la servicii și activități recreative prin conceperea și punerea în aplicare a unor politici integrate privind cultura, comerțul și transportul care să țină seama de necesitatea de a concilia viața profesională cu viața de familie; |
| --- | --- |

14.

constată că autoritățile regionale și locale pot, de asemenea, să asigure un acces mai facil la servicii și activități recreative prin conceperea și punerea în aplicare a unor politici integrate privind cultura, comerțul și transportul care să țină seama de necesitatea de a concilia viața profesională cu viața de familie;

| 15. | regretă lipsa trimiterilor la obiectivele de la Barcelona, care vizau creșterea ratei de activitate a femeilor și stabileau, în 2002, obiectivul convenit de Consiliul European, de a asigura facilități de îngrijire pentru cel puțin 90 % dintre copiii cu vârsta între 3 ani și vârsta de școlarizare obligatorie și pentru cel puțin 33 % din totalul copiilor până la 3 ani la nivelul întregii UE. Aceste obiective nu au fost atinse de toate statele membre, astfel încât trebuie depuse eforturi mai mari pentru punerea lor în aplicare; |
| --- | --- |

15.

regretă lipsa trimiterilor la obiectivele de la Barcelona, care vizau creșterea ratei de activitate a femeilor și stabileau, în 2002, obiectivul convenit de Consiliul European, de a asigura facilități de îngrijire pentru cel puțin 90 % dintre copiii cu vârsta între 3 ani și vârsta de școlarizare obligatorie și pentru cel puțin 33 % din totalul copiilor până la 3 ani la nivelul întregii UE. Aceste obiective nu au fost atinse de toate statele membre, astfel încât trebuie depuse eforturi mai mari pentru punerea lor în aplicare;

| 16. | constată că semestrul european reprezintă un instrument puternic în slujba politicii bugetare și că ar putea fi foarte util în a oferi statelor membre îndrumare și recomandări legate de factorii economici ce descurajează a doua persoană care ar putea contribui la venitul familiei să lucreze și, de asemenea, pentru a oferi îndrumări în domeniul acordării de îngrijiri; |
| --- | --- |

16.

constată că semestrul european reprezintă un instrument puternic în slujba politicii bugetare și că ar putea fi foarte util în a oferi statelor membre îndrumare și recomandări legate de factorii economici ce descurajează a doua persoană care ar putea contribui la venitul familiei să lucreze și, de asemenea, pentru a oferi îndrumări în domeniul acordării de îngrijiri;

| 17. | subliniază necesitatea unor programe de lucru flexibile, asigurându-se că acestea nu sunt gestionate în așa fel încât să devină sinonime cu salarii mici și perspective de avansare reduse, în special pentru femei. În același timp, astfel de formule flexibile de lucru ar trebui să fie discutate în mod corespunzător cu angajatorii, pentru a reduce la minimum riscul de perturbări, în special în ceea ce privește IMM-urile; |
| --- | --- |

17.

subliniază necesitatea unor programe de lucru flexibile, asigurându-se că acestea nu sunt gestionate în așa fel încât să devină sinonime cu salarii mici și perspective de avansare reduse, în special pentru femei. În același timp, astfel de formule flexibile de lucru ar trebui să fie discutate în mod corespunzător cu angajatorii, pentru a reduce la minimum riscul de perturbări, în special în ceea ce privește IMM-urile;

| 18. | reamintește că este important să se faciliteze accesul la formare pentru părinții sau persoanele care au fost absente pe perioade îndelungate din cauza responsabilităților familiale de însoțire și îngrijire, subliniind totodată bogăția reprezentată de valorificarea competențelor dobândite de îngrijitori; |
| --- | --- |

18.

reamintește că este important să se faciliteze accesul la formare pentru părinții sau persoanele care au fost absente pe perioade îndelungate din cauza responsabilităților familiale de însoțire și îngrijire, subliniind totodată bogăția reprezentată de valorificarea competențelor dobândite de îngrijitori;

| 19. | subliniază că, pe piața actuală a forței de muncă, pentru a îmbunătăți perspectivele de angajare pentru toți europenii – dar mai ales pentru tineri, femei și îngrijitori –, sunt necesare măsuri de creștere a flexibilității și a securității noilor modele de afaceri și a noilor forme de ocupare a forței de muncă. Flexibilitatea sporită aduce beneficii atât angajaților, cât și angajatorilor, cu condiția să fie reglementată în mod adecvat și însoțită de măsuri ce asigură certitudine și claritate juridică; |
| --- | --- |

19.

subliniază că, pe piața actuală a forței de muncă, pentru a îmbunătăți perspectivele de angajare pentru toți europenii – dar mai ales pentru tineri, femei și îngrijitori –, sunt necesare măsuri de creștere a flexibilității și a securității noilor modele de afaceri și a noilor forme de ocupare a forței de muncă. Flexibilitatea sporită aduce beneficii atât angajaților, cât și angajatorilor, cu condiția să fie reglementată în mod adecvat și însoțită de măsuri ce asigură certitudine și claritate juridică;

| 20. | subliniază că părinții singuri se confruntă cu provocări specifice în ceea ce privește echilibrul dintre viața profesională și cea privată și au nevoie de sprijin deosebit. Ei lucrează deosebit de frecvent în contracte de muncă cu fracțiune de normă, au puține șanse de carieră și se confruntă cu dificultăți deosebite în formarea și perfecționarea profesională. Statelor membre și partenerilor sociali li se solicită să le ofere mai ales părinților singuri modele flexibile de organizare a timpului de lucru, pentru ca ei să beneficieze de o formare profesională compatibilă cu responsabilitățile lor familiale; |
| --- | --- |

20.

subliniază că părinții singuri se confruntă cu provocări specifice în ceea ce privește echilibrul dintre viața profesională și cea privată și au nevoie de sprijin deosebit. Ei lucrează deosebit de frecvent în contracte de muncă cu fracțiune de normă, au puține șanse de carieră și se confruntă cu dificultăți deosebite în formarea și perfecționarea profesională. Statelor membre și partenerilor sociali li se solicită să le ofere mai ales părinților singuri modele flexibile de organizare a timpului de lucru, pentru ca ei să beneficieze de o formare profesională compatibilă cu responsabilitățile lor familiale;

| 21. | este important ca experiența dobândită de îngrijitorii care se ocupă de această sarcină în viața lor privată să poată avea o recunoaștere practică care să le faciliteze accesul la piața forței de muncă în mod profesional, pe care să desfășoare aceleași activități pentru care sunt calificați în viața lor personală; |
| --- | --- |

21.

este important ca experiența dobândită de îngrijitorii care se ocupă de această sarcină în viața lor privată să poată avea o recunoaștere practică care să le faciliteze accesul la piața forței de muncă în mod profesional, pe care să desfășoare aceleași activități pentru care sunt calificați în viața lor personală;

| 22. | regretă lipsa de propuneri menite să consolideze drepturile referitoare la maternitate, în ceea ce privește, de exemplu, o protecție împotriva concedierii pe parcursul unei perioade extinse de timp și, la un nivel mai general, discriminarea la locul de muncă. Este vorba deci de o șansă irosită, în special având în vedere scopul directivei, care urmărește să înlocuiască Directiva privind concediul de maternitate retrasă în 2015; |
| --- | --- |

22.

regretă lipsa de propuneri menite să consolideze drepturile referitoare la maternitate, în ceea ce privește, de exemplu, o protecție împotriva concedierii pe parcursul unei perioade extinse de timp și, la un nivel mai general, discriminarea la locul de muncă. Este vorba deci de o șansă irosită, în special având în vedere scopul directivei, care urmărește să înlocuiască Directiva privind concediul de maternitate retrasă în 2015;

| 23. | salută introducerea unui concediu de paternitate, în beneficiul atât al părinților, cât și al copiilor; Este necesară o schimbare culturală pentru ca tații să simtă că este acceptabil să își ia concediu pentru a se ocupa de copii, iar această schimbare va interveni mai rapid dacă ambii părinți sunt tratați în mod mai echitabil, încă de la începutul sarcinii; |
| --- | --- |

23.

salută introducerea unui concediu de paternitate, în beneficiul atât al părinților, cât și al copiilor; Este necesară o schimbare culturală pentru ca tații să simtă că este acceptabil să își ia concediu pentru a se ocupa de copii, iar această schimbare va interveni mai rapid dacă ambii părinți sunt tratați în mod mai echitabil, încă de la începutul sarcinii;

| 24. | este de acord cu propunerea de a acorda concediu de paternitate, indiferent de statutul marital sau familial, așa cum acesta este definit în legislația națională, în scopul de a evita orice discriminare. Statelor membre le revine competența stabilirii condițiilor de acces la concediul pentru creșterea copilului și a modalităților precise de acordare a acestuia în cazul în care există cel puțin două persoane care solicită acest concediu; |
| --- | --- |

24.

este de acord cu propunerea de a acorda concediu de paternitate, indiferent de statutul marital sau familial, așa cum acesta este definit în legislația națională, în scopul de a evita orice discriminare. Statelor membre le revine competența stabilirii condițiilor de acces la concediul pentru creșterea copilului și a modalităților precise de acordare a acestuia în cazul în care există cel puțin două persoane care solicită acest concediu;

| 25. | încurajează introducerea unui concediu pentru creșterea copilului, remunerat la un nivel stabilit de statele membre, care dețin competențe exclusive în acest domeniu, prin lege sau prin negocieri colective, oferindu-le posibilitatea de a defini modalitățile precise. Susține, de asemenea, că un bun echilibru între viața profesională și viața de familie a părinților, care le-ar permite să dispună de mai mult timp fără a le pune în pericol locurile de muncă, este esențial pentru bunăstarea copiilor și a societății; |
| --- | --- |

25.

încurajează introducerea unui concediu pentru creșterea copilului, remunerat la un nivel stabilit de statele membre, care dețin competențe exclusive în acest domeniu, prin lege sau prin negocieri colective, oferindu-le posibilitatea de a defini modalitățile precise. Susține, de asemenea, că un bun echilibru între viața profesională și viața de familie a părinților, care le-ar permite să dispună de mai mult timp fără a le pune în pericol locurile de muncă, este esențial pentru bunăstarea copiilor și a societății;

| 26. | recunoaște că introducerea unui concediu plătit pentru îngrijire reprezintă o propunere importantă pentru a legitima și sprijini persoanele care se ocupă în mod spontan și informal de rudele dependente, în vârstă sau cu handicap, în angajamentul lor față de solidaritatea între generații în cadrul familiilor. Cu toate acestea, sunt încă necesare eforturi în vederea asigurării că există suficiente unități de îngrijire pe termen lung, pentru a răspunde necesităților emergente și că este prevăzută finanțare europeană pentru introducerea serviciilor de îngrijire pe termen lung. Aceste două aspecte sunt esențiale pentru a ajuta statele membre să gestioneze tendințele demografice actuale din Europa: îmbătrânirea populației, scăderea ratei de natalitate și creșterea speranței de viață. Echilibrul dintre viața profesională și cea privată, precum și egalitatea de șanse între femei și bărbați trebuie să fie susținute prin investiții în îngrijiri de calitate pe termen lung și prin diversificarea serviciilor în acest sector; |
| --- | --- |

26.

recunoaște că introducerea unui concediu plătit pentru îngrijire reprezintă o propunere importantă pentru a legitima și sprijini persoanele care se ocupă în mod spontan și informal de rudele dependente, în vârstă sau cu handicap, în angajamentul lor față de solidaritatea între generații în cadrul familiilor. Cu toate acestea, sunt încă necesare eforturi în vederea asigurării că există suficiente unități de îngrijire pe termen lung, pentru a răspunde necesităților emergente și că este prevăzută finanțare europeană pentru introducerea serviciilor de îngrijire pe termen lung. Aceste două aspecte sunt esențiale pentru a ajuta statele membre să gestioneze tendințele demografice actuale din Europa: îmbătrânirea populației, scăderea ratei de natalitate și creșterea speranței de viață. Echilibrul dintre viața profesională și cea privată, precum și egalitatea de șanse între femei și bărbați trebuie să fie susținute prin investiții în îngrijiri de calitate pe termen lung și prin diversificarea serviciilor în acest sector;

| 27. | salută propunerea de a furniza mai multe date și de o calitate mai bună în cadrul măsurilor fără caracter legislativ propuse de Comisia Europeană și subliniază necesitatea de a colecta date la nivel local și regional, în vederea elaborării de politici orientate și eficiente din punctul de vedere al resurselor; |
| --- | --- |

27.

salută propunerea de a furniza mai multe date și de o calitate mai bună în cadrul măsurilor fără caracter legislativ propuse de Comisia Europeană și subliniază necesitatea de a colecta date la nivel local și regional, în vederea elaborării de politici orientate și eficiente din punctul de vedere al resurselor;

| 28. | ar trebui să existe o recunoaștere explicită a importanței pe care serviciile de îngrijire a copiilor mici o au sub aspect educativ, motiv pentru care acțiunile de sprijin puse în aplicare ar trebui să țină seama de acest aspect, pentru a pune în valoare activitatea angajaților respectivi și a consolida reputația socială a muncii din acest sector foarte sensibil; |
| --- | --- |

28.

ar trebui să existe o recunoaștere explicită a importanței pe care serviciile de îngrijire a copiilor mici o au sub aspect educativ, motiv pentru care acțiunile de sprijin puse în aplicare ar trebui să țină seama de acest aspect, pentru a pune în valoare activitatea angajaților respectivi și a consolida reputația socială a muncii din acest sector foarte sensibil;

| 29. | subliniază că, în plus față de consolidarea protecției în ceea ce privește concediile, succesul noii directive va depinde, de asemenea, de eliminarea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați și de asigurarea unui nivel sporit de echitate pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

29.

subliniază că, în plus față de consolidarea protecției în ceea ce privește concediile, succesul noii directive va depinde, de asemenea, de eliminarea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați și de asigurarea unui nivel sporit de echitate pe piața forței de muncă;

| 30. | propune să se colecteze date privind timpul de lucru, inclusiv o defalcare în funcție de sex și vârstă, în vederea obținerii de informații cu privire la discriminarea intersecțională; |
| --- | --- |

30.

propune să se colecteze date privind timpul de lucru, inclusiv o defalcare în funcție de sex și vârstă, în vederea obținerii de informații cu privire la discriminarea intersecțională;

| 31. | propune să se lucreze în cooperare cu Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE), Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (EUROFOUND), Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop) și organismele naționale și regionale de promovare a egalității, în vederea actualizării continue a indicatorilor de echilibru între viața profesională și cea privată, pentru a se asigura că datele sunt relevante și disponibile în timp util; |
| --- | --- |

31.

propune să se lucreze în cooperare cu Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE), Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (EUROFOUND), Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop) și organismele naționale și regionale de promovare a egalității, în vederea actualizării continue a indicatorilor de echilibru între viața profesională și cea privată, pentru a se asigura că datele sunt relevante și disponibile în timp util;

| 32. | solicită Comisiei să îndemne statele membre să includă în învățământul obligatoriu și în etapa premergătoare acestuia educația privind egalitatea de gen și să promoveze în continuare eforturile de informare și sensibilizare ale autorităților publice; |
| --- | --- |

32.

solicită Comisiei să îndemne statele membre să includă în învățământul obligatoriu și în etapa premergătoare acestuia educația privind egalitatea de gen și să promoveze în continuare eforturile de informare și sensibilizare ale autorităților publice;

| 33. | îndeamnă Comisia să-și concentreze eforturile asupra asigurării implementării și punerii în aplicare a legislației UE existente și a obiectivelor convenite, în vederea concilierii vieții private cu cea profesională în cazul părinților și al îngrijitorilor. UE ar trebui să elaboreze o nouă strategie multianuală pentru egalitatea dintre femei și bărbați, să monitorizeze situația în statele membre și să disemineze informații și exemple de bune practici în domeniul egalității de gen. O perspectivă mai largă în ceea ce privește egalitatea de gen ar putea impulsiona eforturile la nivel național; |
| --- | --- |

33.

îndeamnă Comisia să-și concentreze eforturile asupra asigurării implementării și punerii în aplicare a legislației UE existente și a obiectivelor convenite, în vederea concilierii vieții private cu cea profesională în cazul părinților și al îngrijitorilor. UE ar trebui să elaboreze o nouă strategie multianuală pentru egalitatea dintre femei și bărbați, să monitorizeze situația în statele membre și să disemineze informații și exemple de bune practici în domeniul egalității de gen. O perspectivă mai largă în ceea ce privește egalitatea de gen ar putea impulsiona eforturile la nivel național;

| 34. | solicită Comisiei să îndemne statele membre să pună în aplicare măsuri care să reducă costurile economice ale serviciilor de îngrijire a copiilor pe durata programului de lucru al mamelor și taților, de la nașterea copilului și până la începutul școlarizării obligatorii; |
| --- | --- |

34.

solicită Comisiei să îndemne statele membre să pună în aplicare măsuri care să reducă costurile economice ale serviciilor de îngrijire a copiilor pe durata programului de lucru al mamelor și taților, de la nașterea copilului și până la începutul școlarizării obligatorii;

| 35. | solicită Comisiei să îndemne statele membre să ia în considerare situația IMM-urilor și a microîntreprinderilor și să pună în aplicare măsuri economice pentru ca aceste întreprinderi să fie în măsură să faciliteze concilierea vieții de familie cu cea profesională pentru lucrătorii lor. |
| --- | --- |

35.

solicită Comisiei să îndemne statele membre să ia în considerare situația IMM-urilor și a microîntreprinderilor și să pună în aplicare măsuri economice pentru ca aceste întreprinderi să fie în măsură să faciliteze concilierea vieții de familie cu cea profesională pentru lucrătorii lor.

Bruxelles, 30 noiembrie 2017.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(16)  Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (JO L 204, 26.7.2006, p. 23).

16

(17)  Directiva 2010/41/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă și de abrogare a Directivei 86/613/CEE a Consiliului (JO L 180, 15.7.2010, p. 1).

17

(18)  Directiva 92/85/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind introducerea de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și a sănătății la locul de muncă în cazul lucrătoarelor gravide, care au născut de curând sau care alăptează [a zecea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] (JO L 348, 28.11.1992, p. 1).

18

(19)  Directiva 97/81/CE a Consiliului din 15 decembrie 1997 privind acordul-cadru cu privire la munca cu fracțiune de normă, încheiat de UCIPE, CEIP și CES (JO L 14, 20.1.1998, p. 9).

19

(20)  Directiva 2010/18/UE a Consiliului din 8 martie 2010 de punere în aplicare a Acordului-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului încheiat de BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP și CES și de abrogare a Directivei 96/34/CE (JO L 68, 18.3.2010, p. 13)

20

(16)  Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (JO L 204, 26.7.2006, p. 23).

16

(17)  Directiva 2010/41/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 iulie 2010 privind aplicarea principiului egalității de tratament între bărbații și femeile care desfășoară o activitate independentă și de abrogare a Directivei 86/613/CEE a Consiliului (JO L 180, 15.7.2010, p. 1).

17

(18)  Directiva 92/85/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind introducerea de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și a sănătății la locul de muncă în cazul lucrătoarelor gravide, care au născut de curând sau care alăptează [a zecea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] (JO L 348, 28.11.1992, p. 1).

18

(19)  Directiva 97/81/CE a Consiliului din 15 decembrie 1997 privind acordul-cadru cu privire la munca cu fracțiune de normă, încheiat de UCIPE, CEIP și CES (JO L 14, 20.1.1998, p. 9).

19

(20)  Directiva 2010/18/UE a Consiliului din 8 martie 2010 de punere în aplicare a Acordului-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului încheiat de BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP și CES și de abrogare a Directivei 96/34/CE (JO L 68, 18.3.2010, p. 13) .

20

(21)  
  Recomandarea 2013/112/EU a Comisiei din 20 februarie 2013„Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării” (
  JO L 59, 2.3.2013, p. 5).

21

Recomandarea 2013/112/EU a Comisiei din 20 februarie 2013„Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării”

(21)  Directiva 1999/70/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 privind acordul-cadru cu privire la munca pe durată determinată, încheiat de CES, UCIPE și CEIP (JO L 175, 10.7.1999, p 43).

21

(21)  Directiva 1999/70/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 privind acordul-cadru cu privire la munca pe durată determinată, încheiat de CES, UCIPE și CEIP (JO L 175, 10.7.1999, p 43).

21

(1)  Raportul de evaluare a impactului teritorial asupra echilibrului dintre viața profesională și cea privată.

1

(2)  Ibidem.

2

---

| 8.5.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 164/73 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 164/73

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Rolul valorificării energetice a deșeurilor în economia circulară

(2018/C 164/12)

| Raportor: | Kata TÜTTŐ (HU–PSE), consilier municipal, sectorul 12, Budapesta |
| --- | --- |
| Document de referință: | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Rolul valorificării energetice a deșeurilor în economia circulară
  COM(2017) 34 final |

Raportor:

Kata TÜTTŐ (HU–PSE), consilier municipal, sectorul 12, Budapesta

Document de referință:

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Rolul valorificării energetice a deșeurilor în economia circulară

COM(2017) 34 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

Observații generale

| 1. | reiterează faptul că ierarhia deșeurilor reprezintă un principiu esențial al economiei circulare și este de acord că procesele de valorificare energetică a deșeurilor pot contribui la tranziția către acest tip de economie, cu condiția ca soluțiile alese să nu împiedice atingerea unor niveluri mai ridicate de prevenire a generării de deșeuri, de reutilizare a produselor și de reciclare a deșeurilor; |
| --- | --- |

1.

reiterează faptul că ierarhia deșeurilor reprezintă un principiu esențial al economiei circulare și este de acord că procesele de valorificare energetică a deșeurilor pot contribui la tranziția către acest tip de economie, cu condiția ca soluțiile alese să nu împiedice atingerea unor niveluri mai ridicate de prevenire a generării de deșeuri, de reutilizare a produselor și de reciclare a deșeurilor;

| 2. | reafirmă că, pentru îndeplinirea obiectivului ambițios al unei economii circulare complete, sunt absolut necesare voința politică – la toate nivelurile – de a lua măsurile necesare, dar și o schimbare de durată în ceea ce privește opinia publică și comportamentul consumatorilor, precum și crearea unei piețe stabile de produse și materiale pe bază de materii prime secundare; |
| --- | --- |

2.

reafirmă că, pentru îndeplinirea obiectivului ambițios al unei economii circulare complete, sunt absolut necesare voința politică – la toate nivelurile – de a lua măsurile necesare, dar și o schimbare de durată în ceea ce privește opinia publică și comportamentul consumatorilor, precum și crearea unei piețe stabile de produse și materiale pe bază de materii prime secundare;

| 3. | reafirmă că valorificarea energetică a deșeurilor inevitabile și nereciclabile în instalații de incinerare de înaltă eficiență face parte integrantă, în anumite condiții, din economia circulară și – totodată – că, în numeroase state membre și regiuni, ea va juca un rol important în reducerea drastică a depozitării deșeurilor în viitorul apropiat. În plus, valorificarea energetică contribuie la aprovizionarea cu energie; |
| --- | --- |

3.

reafirmă că valorificarea energetică a deșeurilor inevitabile și nereciclabile în instalații de incinerare de înaltă eficiență face parte integrantă, în anumite condiții, din economia circulară și – totodată – că, în numeroase state membre și regiuni, ea va juca un rol important în reducerea drastică a depozitării deșeurilor în viitorul apropiat. În plus, valorificarea energetică contribuie la aprovizionarea cu energie;

| 4. | subliniază că planificarea valorificării deșeurilor în scopuri energetice trebuie să se bazeze și pe ierarhia deșeurilor stabilită în UE, pe reducerea la minimum a volumului deșeurilor și pe conceptul ciclului de viață și că, în cadrul economiei circulare, nu trebuie abandonat nicidecum modelul căruia îi este specifică o rată înaltă de reciclare, în favoarea valorificării energetice; trebuie deci evitată supradimensionarea capacității acestor instalații. Trebuie însă subliniat că trebuie introduse în circuit doar deșeurile care pot fi reciclate și că deșeurile reziduale trebuie depozitate numai dacă nu există alternativă. Prin urmare, trebuie să se acorde prioritate valorificării energetice a deșeurilor, și nu depozitării lor; |
| --- | --- |

4.

subliniază că planificarea valorificării deșeurilor în scopuri energetice trebuie să se bazeze și pe ierarhia deșeurilor stabilită în UE, pe reducerea la minimum a volumului deșeurilor și pe conceptul ciclului de viață și că, în cadrul economiei circulare, nu trebuie abandonat nicidecum modelul căruia îi este specifică o rată înaltă de reciclare, în favoarea valorificării energetice; trebuie deci evitată supradimensionarea capacității acestor instalații. Trebuie însă subliniat că trebuie introduse în circuit doar deșeurile care pot fi reciclate și că deșeurile reziduale trebuie depozitate numai dacă nu există alternativă. Prin urmare, trebuie să se acorde prioritate valorificării energetice a deșeurilor, și nu depozitării lor;

| 5. | atrage atenția asupra faptului că punerea în aplicare integrală și corectă a legislației europene existente privind deșeurile este de maximă importanță în vederea creării unor condiții de concurență echitabile pentru gestionarea deșeurilor, pretutindeni în Europa; |
| --- | --- |

5.

atrage atenția asupra faptului că punerea în aplicare integrală și corectă a legislației europene existente privind deșeurile este de maximă importanță în vederea creării unor condiții de concurență echitabile pentru gestionarea deșeurilor, pretutindeni în Europa;

| 6. | invită toate nivelurile de guvernare din statele membre să depună toate eforturile pentru a reduce depozitarea deșeurilor și cantitatea de deșeuri nerecuperabile, destinate incinerării, mai ales dacă nu pot fi valorificate energetic, acordând o atenție deosebită prevenirii generării de deșeuri, dezvoltării colectării separate a acestora și investițiilor în activități care ocupă o poziție superioară în ierarhia deșeurilor; |
| --- | --- |

6.

invită toate nivelurile de guvernare din statele membre să depună toate eforturile pentru a reduce depozitarea deșeurilor și cantitatea de deșeuri nerecuperabile, destinate incinerării, mai ales dacă nu pot fi valorificate energetic, acordând o atenție deosebită prevenirii generării de deșeuri, dezvoltării colectării separate a acestora și investițiilor în activități care ocupă o poziție superioară în ierarhia deșeurilor;

| 7. | subliniază că, de la o regiune europeană la alta, există diferențe enorme în ceea ce privește atât volumul deșeurilor municipale, cât și tratarea acestora. Anumite regiuni depășesc deja obiectivele în materie de deșeuri ale UE, fără a recurge la valorificarea energetică, în timp ce altele nu reușesc să atingă obiectivele minime stabilite. Ca atare, instituirea unor sisteme similare poate conduce la rezultate finale foarte diferite, iar angajamentul nivelului local în ceea ce privește atingerea obiectivelor este așadar de o importanță crucială; |
| --- | --- |

7.

subliniază că, de la o regiune europeană la alta, există diferențe enorme în ceea ce privește atât volumul deșeurilor municipale, cât și tratarea acestora. Anumite regiuni depășesc deja obiectivele în materie de deșeuri ale UE, fără a recurge la valorificarea energetică, în timp ce altele nu reușesc să atingă obiectivele minime stabilite. Ca atare, instituirea unor sisteme similare poate conduce la rezultate finale foarte diferite, iar angajamentul nivelului local în ceea ce privește atingerea obiectivelor este așadar de o importanță crucială;

| 8. | amintește că ierarhia deșeurilor reprezintă un pilon esențial al politicii și legislației UE privind deșeurile și un factor esențial al tranziției către economia circulară. Scopul său principal este de a stabili o ordine de prioritate care să reducă la minimum efectele nocive asupra mediului și să optimizeze utilizarea eficientă a resurselor în cadrul prevenirii și gestionării deșeurilor; |
| --- | --- |

8.

amintește că ierarhia deșeurilor reprezintă un pilon esențial al politicii și legislației UE privind deșeurile și un factor esențial al tranziției către economia circulară. Scopul său principal este de a stabili o ordine de prioritate care să reducă la minimum efectele nocive asupra mediului și să optimizeze utilizarea eficientă a resurselor în cadrul prevenirii și gestionării deșeurilor;

| 9. | subliniază că, având în vedere decalajele dintre statele membre în ceea ce privește situația și posibilitățile de valorificare energetică a deșeurilor, căile cele mai potrivite pentru atingerea obiectivelor generale pot fi și ele foarte diferite și, ca atare, ar trebui evitată o abordare uniformă; |
| --- | --- |

9.

subliniază că, având în vedere decalajele dintre statele membre în ceea ce privește situația și posibilitățile de valorificare energetică a deșeurilor, căile cele mai potrivite pentru atingerea obiectivelor generale pot fi și ele foarte diferite și, ca atare, ar trebui evitată o abordare uniformă;

Colectarea separată a deșeurilor

| 10. | constată că biodeșeurile constituie o parte importantă din volumul deșeurilor menajere și subliniază că ar trebui acordată mai multă atenție unei mai bune valorificări a biodeșeurilor, de exemplu prin procese cum ar fi digestia anaerobă a deșeurilor biodegradabile curate, sortate corespunzător, care combină reciclarea materialelor și valorificarea energetică. Colectarea biodeșeurilor ar trebui să aibă ca punct de plecare situația locală și regională, acordând marja de manevră necesară dezvoltării și inovării. De aceea este important ca, pe de o parte, colectarea să fie organizată într-un mod care să fie considerat, la nivel local, ca fiind cel mai potrivit pentru atingerea obiectivelor de reciclare stabilite prin Directiva-cadru privind deșeurile și, pe de altă parte, ca autorităților locale și regionale să nu li se impună cerințe privind procedura de colectare; |
| --- | --- |

10.

constată că biodeșeurile constituie o parte importantă din volumul deșeurilor menajere și subliniază că ar trebui acordată mai multă atenție unei mai bune valorificări a biodeșeurilor, de exemplu prin procese cum ar fi digestia anaerobă a deșeurilor biodegradabile curate, sortate corespunzător, care combină reciclarea materialelor și valorificarea energetică. Colectarea biodeșeurilor ar trebui să aibă ca punct de plecare situația locală și regională, acordând marja de manevră necesară dezvoltării și inovării. De aceea este important ca, pe de o parte, colectarea să fie organizată într-un mod care să fie considerat, la nivel local, ca fiind cel mai potrivit pentru atingerea obiectivelor de reciclare stabilite prin Directiva-cadru privind deșeurile și, pe de altă parte, ca autorităților locale și regionale să nu li se impună cerințe privind procedura de colectare;

| 11. | este de părere că, având în vedere diferitele niveluri de dezvoltare ale regiunilor din UE și costurile relativ ridicate de introducere a unor sisteme din ce în ce mai perfecționate de reciclare și valorificare energetică, ar trebui examinate posibilitățile de creștere a finanțării pentru măsurile din acest domeniu, iar aceasta – în interesul cetățenilor din toate statele membre; |
| --- | --- |

11.

este de părere că, având în vedere diferitele niveluri de dezvoltare ale regiunilor din UE și costurile relativ ridicate de introducere a unor sisteme din ce în ce mai perfecționate de reciclare și valorificare energetică, ar trebui examinate posibilitățile de creștere a finanțării pentru măsurile din acest domeniu, iar aceasta – în interesul cetățenilor din toate statele membre;

| 12. | atrage atenția că, în numeroase regiuni, deși rata de colectare separată este foarte ridicată, nu se realizează o reciclare pe măsură, fiind așadar necesar să se elaboreze instrumente politice specifice pentru corectarea acestei contradicții; concret, este important să se stabilească cerințe prin care să se stimuleze utilizarea materiilor prime secundare, într-un cadru corespunzător de concurență prin preț în ceea ce privește materiile prime originale; |
| --- | --- |

12.

atrage atenția că, în numeroase regiuni, deși rata de colectare separată este foarte ridicată, nu se realizează o reciclare pe măsură, fiind așadar necesar să se elaboreze instrumente politice specifice pentru corectarea acestei contradicții; concret, este important să se stabilească cerințe prin care să se stimuleze utilizarea materiilor prime secundare, într-un cadru corespunzător de concurență prin preț în ceea ce privește materiile prime originale;

| 13. | susține dezvoltarea unor mecanisme de sortare și reciclare a deșeurilor, care să contribuie la obținerea unor deșeuri de calitate, cu conținut scăzut de poluanți. Se pot utiliza, de asemenea, alte metode, fie – de exemplu – prin înlocuirea combustibililor fosili cu deșeuri generate în instalațiile de ardere pentru producerea de ciment sau var sau supunerea celor biodegradabile la un proces de digestie anaerobă, fie prin utilizarea lor la producerea de combustibil. Construirea unor noi capacități de incinerare este totuși o soluție complementară pentru a se evita construirea de noi depozite de deșeuri în zone cu capacități de incinerare limitate. Acest lucru este de un real folos mediului, în ansamblu. Astfel de instalații de incinerare trebuie totuși să meargă mână în mână cu valorificarea energetică; |
| --- | --- |

13.

susține dezvoltarea unor mecanisme de sortare și reciclare a deșeurilor, care să contribuie la obținerea unor deșeuri de calitate, cu conținut scăzut de poluanți. Se pot utiliza, de asemenea, alte metode, fie – de exemplu – prin înlocuirea combustibililor fosili cu deșeuri generate în instalațiile de ardere pentru producerea de ciment sau var sau supunerea celor biodegradabile la un proces de digestie anaerobă, fie prin utilizarea lor la producerea de combustibil. Construirea unor noi capacități de incinerare este totuși o soluție complementară pentru a se evita construirea de noi depozite de deșeuri în zone cu capacități de incinerare limitate. Acest lucru este de un real folos mediului, în ansamblu. Astfel de instalații de incinerare trebuie totuși să meargă mână în mână cu valorificarea energetică;

Capacități de incinerare

| 14. | recunoaște faptul că tranziția către o economie circulară necesită ca, la planificarea tratării deșeurilor nereciclabile, să se găsească justul echilibru în ceea ce privește capacitățile de valorificare energetică, cu scopul de a evita riscul unor pierderi economice sau al creării unor obstacole de infrastructură, de natură să împiedice obținerea unei rate de reciclare mai ridicate; |
| --- | --- |

14.

recunoaște faptul că tranziția către o economie circulară necesită ca, la planificarea tratării deșeurilor nereciclabile, să se găsească justul echilibru în ceea ce privește capacitățile de valorificare energetică, cu scopul de a evita riscul unor pierderi economice sau al creării unor obstacole de infrastructură, de natură să împiedice obținerea unei rate de reciclare mai ridicate;

| 15. | subliniază că, din perspectiva economiei circulare, capacitatea de incinerare trebuie să ia neapărat în considerare distanța pe care sunt transportate deșeurile care trebuie eliminate, precum și alți parametri, cum ar fi distanța față de alte centre de sortare și de tratare a deșeurilor (și de zonele lor de colectare), numărul de persoane din zona de colectare respectivă, cantitatea de deșeuri generate, precum și previziunile privind evoluția acestor parametri, cu scopul de a reduce și mai mult efectele negative asupra mediului; |
| --- | --- |

15.

subliniază că, din perspectiva economiei circulare, capacitatea de incinerare trebuie să ia neapărat în considerare distanța pe care sunt transportate deșeurile care trebuie eliminate, precum și alți parametri, cum ar fi distanța față de alte centre de sortare și de tratare a deșeurilor (și de zonele lor de colectare), numărul de persoane din zona de colectare respectivă, cantitatea de deșeuri generate, precum și previziunile privind evoluția acestor parametri, cu scopul de a reduce și mai mult efectele negative asupra mediului;

| 16. | atrage atenția că, la evaluarea și planificarea capacităților de incinerare, nu trebuie luate în considerare doar deșeurile municipale, întrucât, pentru valorificarea energetică, se folosesc, în mare parte, deșeuri provenite din alte surse; |
| --- | --- |

16.

atrage atenția că, la evaluarea și planificarea capacităților de incinerare, nu trebuie luate în considerare doar deșeurile municipale, întrucât, pentru valorificarea energetică, se folosesc, în mare parte, deșeuri provenite din alte surse;

| 17. | consideră că, în recomandările sale, Comisia s-a axat, din păcate, doar pe supracapacitatea de incinerare a deșeurilor, însă faptul că, în Uniune, se recurge în mare măsură la depozitarea deșeurilor arată că și capacitatea deficitară constituie o problemă care trebuie abordată. Pentru a se reduce cantitatea de deșeuri, este important să se stabilească cerințe mai clare privind reutilizarea și reciclarea și să se promoveze folosirea materialelor reciclate pentru producția de bunuri, acordându-se atenție și scoaterii din circulație a substanțelor nocive; |
| --- | --- |

17.

consideră că, în recomandările sale, Comisia s-a axat, din păcate, doar pe supracapacitatea de incinerare a deșeurilor, însă faptul că, în Uniune, se recurge în mare măsură la depozitarea deșeurilor arată că și capacitatea deficitară constituie o problemă care trebuie abordată. Pentru a se reduce cantitatea de deșeuri, este important să se stabilească cerințe mai clare privind reutilizarea și reciclarea și să se promoveze folosirea materialelor reciclate pentru producția de bunuri, acordându-se atenție și scoaterii din circulație a substanțelor nocive;

| 18. | împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia cu toate că, în numeroase state membre, valorificarea energetică a deșeurilor joacă un rol important în evitarea depozitării acestora, o supracapacitate de incinerare a deșeurilor este susceptibilă să provoace un blocaj tehnologic, ceea ce ar putea împiedica realizarea obiectivelor în materie de deșeuri; |
| --- | --- |

18.

împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia cu toate că, în numeroase state membre, valorificarea energetică a deșeurilor joacă un rol important în evitarea depozitării acestora, o supracapacitate de incinerare a deșeurilor este susceptibilă să provoace un blocaj tehnologic, ceea ce ar putea împiedica realizarea obiectivelor în materie de deșeuri;

| 19. | sugerează să se optimizeze eficiența energetică a instalațiilor vechi de incinerare a deșeurilor, care sunt mai puțin eficiente, pentru a susține autonomia energetică a Uniunii Europene, și să se reducă consumul de resurse fosile neregenerabile. În cazul în care optimizarea nu este posibilă din punct de vedere economic și tehnic, ar trebui să se treacă la dezafectarea și eliminarea treptată a mecanismelor de sprijin ale instalațiilor care nu se adaptează, în special în statele membre care dispun de capacități excedentare; |
| --- | --- |

19.

sugerează să se optimizeze eficiența energetică a instalațiilor vechi de incinerare a deșeurilor, care sunt mai puțin eficiente, pentru a susține autonomia energetică a Uniunii Europene, și să se reducă consumul de resurse fosile neregenerabile. În cazul în care optimizarea nu este posibilă din punct de vedere economic și tehnic, ar trebui să se treacă la dezafectarea și eliminarea treptată a mecanismelor de sprijin ale instalațiilor care nu se adaptează, în special în statele membre care dispun de capacități excedentare;

| 20. | recomandă statelor membre ale căror capacități de incinerare sunt slabe sau inexistente să își concentreze eforturile pe dezvoltarea colectării separate și a reciclării deșeurilor – colectarea separată la sursă trebuie încurajată, deoarece este esențială pentru furnizarea unor deșeuri de bună calitate, care au valoare ridicată din punctul de vedere al reciclării – și să nu facă apel în mai mare măsură la valorificarea energetică decât în contextul unei planificări minuțioase, dat fiind că este vorba de o soluție temporară și tranzitorie, în contextul trecerii de la un sistem bazat pe depozitare la un alt sistem, al cărui obiectiv final este reciclarea; |
| --- | --- |

20.

recomandă statelor membre ale căror capacități de incinerare sunt slabe sau inexistente să își concentreze eforturile pe dezvoltarea colectării separate și a reciclării deșeurilor – colectarea separată la sursă trebuie încurajată, deoarece este esențială pentru furnizarea unor deșeuri de bună calitate, care au valoare ridicată din punctul de vedere al reciclării – și să nu facă apel în mai mare măsură la valorificarea energetică decât în contextul unei planificări minuțioase, dat fiind că este vorba de o soluție temporară și tranzitorie, în contextul trecerii de la un sistem bazat pe depozitare la un alt sistem, al cărui obiectiv final este reciclarea;

| 21. | este în favoarea transferurilor de deșeuri între statele membre și între regiuni în scopul valorificării energetice, pentru a evita depozitarea sau a o reduce, ținând cont și de faptul că transferurile contribuie la o mai bună utilizare a capacităților de incinerare existente. Acest lucru vine în completarea abordărilor naționale și regionale. Comitetul consideră, de asemenea, că echitatea și solidaritatea sunt două aspecte care trebuie să fie luate în considerare atunci când se analizează dacă transferurile de deșeuri între statele membre sunt întemeiate, astfel încât țările sau regiunile în cauză să poată beneficia, în egală măsură, de beneficiile ecologice, economice și sociale ale acestei activități; |
| --- | --- |

21.

este în favoarea transferurilor de deșeuri între statele membre și între regiuni în scopul valorificării energetice, pentru a evita depozitarea sau a o reduce, ținând cont și de faptul că transferurile contribuie la o mai bună utilizare a capacităților de incinerare existente. Acest lucru vine în completarea abordărilor naționale și regionale. Comitetul consideră, de asemenea, că echitatea și solidaritatea sunt două aspecte care trebuie să fie luate în considerare atunci când se analizează dacă transferurile de deșeuri între statele membre sunt întemeiate, astfel încât țările sau regiunile în cauză să poată beneficia, în egală măsură, de beneficiile ecologice, economice și sociale ale acestei activități;

Impactul economic și social

| 22. | atrage atenția asupra diferențelor enorme care există între statele membre și regiuni în ceea ce privește cantitatea de deșeuri municipale pe cap de locuitor, care, în anumite țări, poate fi de peste două ori mai mare decât în altele. Aceste diferențe apar din mai multe motive, cantitățile cele mai mici putând, în funcție de locul respectiv, să fie puse pe seama consumului responsabil sau a sărăciei. Strategiile în domeniul deșeurilor trebuie să țină seama de toate aceste aspecte, în măsura în care instrumentele politice și mecanismele de ajutoare de natură foarte diferită pot fi eficiente în atingerea obiectivelor urmărite; |
| --- | --- |

22.

atrage atenția asupra diferențelor enorme care există între statele membre și regiuni în ceea ce privește cantitatea de deșeuri municipale pe cap de locuitor, care, în anumite țări, poate fi de peste două ori mai mare decât în altele. Aceste diferențe apar din mai multe motive, cantitățile cele mai mici putând, în funcție de locul respectiv, să fie puse pe seama consumului responsabil sau a sărăciei. Strategiile în domeniul deșeurilor trebuie să țină seama de toate aceste aspecte, în măsura în care instrumentele politice și mecanismele de ajutoare de natură foarte diferită pot fi eficiente în atingerea obiectivelor urmărite;

| 23. | atrage atenția că incinerarea deșeurilor menajere în sobele din gospodării, în anumite regiuni, reprezintă o problemă gravă, legată în parte de sărăcia energetică, în parte de neglijență și de necunoașterea efectelor negative ale acestei practici și că, spre deosebire de instalațiile de incinerare specializate, prevăzute cu sisteme de filtrare corespunzătoare, această utilizare provoacă daune considerabile mediului și poate comporta riscuri ridicate pentru sănătatea publică, pe lângă că este incompatibilă cu condițiile de bază ale integrării sociale. Comitetul invită așadar Comisia Europeană să includă și combaterea sărăciei energetice în activitățile legate de valorificare energetică a deșeurilor și să adopte strategii care să încurajeze o mai bună conștientizare a consecințelor negative ale arderii deșeurilor menajere; |
| --- | --- |

23.

atrage atenția că incinerarea deșeurilor menajere în sobele din gospodării, în anumite regiuni, reprezintă o problemă gravă, legată în parte de sărăcia energetică, în parte de neglijență și de necunoașterea efectelor negative ale acestei practici și că, spre deosebire de instalațiile de incinerare specializate, prevăzute cu sisteme de filtrare corespunzătoare, această utilizare provoacă daune considerabile mediului și poate comporta riscuri ridicate pentru sănătatea publică, pe lângă că este incompatibilă cu condițiile de bază ale integrării sociale. Comitetul invită așadar Comisia Europeană să includă și combaterea sărăciei energetice în activitățile legate de valorificare energetică a deșeurilor și să adopte strategii care să încurajeze o mai bună conștientizare a consecințelor negative ale arderii deșeurilor menajere;

| 24. | este important să se precizeze cum trebuie suportate costurile gestionării deșeurilor și de către cine, dat fiind că, în mai multe state membre, ele reprezintă deja o sarcină disproporționată în raport cu veniturile gospodăriilor Prin urmare, trebuie urmărite îndeaproape implicațiile economice și sociale; această situație este deosebit de problematică în cazul multor insule și regiuni ultraperiferice, în special cele suprapopulate și cele care suferă de pe urma presiunii exercitate de turism; |
| --- | --- |

24.

este important să se precizeze cum trebuie suportate costurile gestionării deșeurilor și de către cine, dat fiind că, în mai multe state membre, ele reprezintă deja o sarcină disproporționată în raport cu veniturile gospodăriilor Prin urmare, trebuie urmărite îndeaproape implicațiile economice și sociale; această situație este deosebit de problematică în cazul multor insule și regiuni ultraperiferice, în special cele suprapopulate și cele care suferă de pe urma presiunii exercitate de turism;

Instrumente de punere în aplicare a politicilor

| 25. | subliniază că autoritățile locale și regionale joacă un rol esențial în realizarea obiectivelor comune ale Uniunii în materie de gestionare a deșeurilor, în special în domeniul gestionării deșeurilor municipale, deoarece lor le revine sarcina de a pune în aplicare deciziile, iar marea diversitate a situațiilor nu permite aplicarea unei singure soluții; |
| --- | --- |

25.

subliniază că autoritățile locale și regionale joacă un rol esențial în realizarea obiectivelor comune ale Uniunii în materie de gestionare a deșeurilor, în special în domeniul gestionării deșeurilor municipale, deoarece lor le revine sarcina de a pune în aplicare deciziile, iar marea diversitate a situațiilor nu permite aplicarea unei singure soluții;

| 26. | subliniază importanța investițiilor realizate prin mecanismele de finanțare ale UE, cum ar fi Fondul european pentru investiții strategice (FEIS), în special prin rolul acestuia în atragerea unor finanțări din mediul privat destinate unor soluții mai bune și mai „circulare” de gestionare a deșeurilor. Apreciază, de asemenea, sprijinirea comercializării tehnologiilor avansate destinate eficienței energetice, dezvoltate prin programele de cercetare și inovare; |
| --- | --- |

26.

subliniază importanța investițiilor realizate prin mecanismele de finanțare ale UE, cum ar fi Fondul european pentru investiții strategice (FEIS), în special prin rolul acestuia în atragerea unor finanțări din mediul privat destinate unor soluții mai bune și mai „circulare” de gestionare a deșeurilor. Apreciază, de asemenea, sprijinirea comercializării tehnologiilor avansate destinate eficienței energetice, dezvoltate prin programele de cercetare și inovare;

| 27. | solicită Comisiei Europene să se asigure că statele membre implică plenar autoritățile locale și regionale în conceperea strategiei, în adoptarea măsurilor tehnice și fiscale necesare, în elaborarea mecanismelor de sprijin financiar și în schimbul de bune practici; |
| --- | --- |

27.

solicită Comisiei Europene să se asigure că statele membre implică plenar autoritățile locale și regionale în conceperea strategiei, în adoptarea măsurilor tehnice și fiscale necesare, în elaborarea mecanismelor de sprijin financiar și în schimbul de bune practici;

| 28. | subliniază că participarea organizațiilor societății civile și a populației respective este indispensabilă, pentru a stimula asumarea responsabilității față de mediu în rândul cetățenilor și pentru adoptarea și punerea efectivă în aplicare a deciziilor corespunzătoare; recomandă statelor membre să stabilească o listă de priorități pentru gestionarea deșeurilor, cât mai clară cu putință și să asigure astfel o colaborare strânsă între toate părțile implicate în sistemul de gestionare a deșeurilor. Cooperarea și transparența în domeniul gestionării deșeurilor sunt hotărâtoare în acest sens; |
| --- | --- |

28.

subliniază că participarea organizațiilor societății civile și a populației respective este indispensabilă, pentru a stimula asumarea responsabilității față de mediu în rândul cetățenilor și pentru adoptarea și punerea efectivă în aplicare a deciziilor corespunzătoare; recomandă statelor membre să stabilească o listă de priorități pentru gestionarea deșeurilor, cât mai clară cu putință și să asigure astfel o colaborare strânsă între toate părțile implicate în sistemul de gestionare a deșeurilor. Cooperarea și transparența în domeniul gestionării deșeurilor sunt hotărâtoare în acest sens;

| 29. | consideră că este absolut necesar ca ajutoarele financiare de la toate nivelurile să fie în concordanță cu ierarhia deșeurilor și să fie reorientate, în măsura posibilului, spre prevenire, informarea cetățenilor, sisteme de colectare separată a deșeurilor de înaltă calitate, spre dezvoltarea infrastructurii de reutilizare și reciclare a deșeurilor și spre cercetarea și inovarea din acest domeniu; în mod ideal, deșeurile și veniturile generate de acestea ar trebui să servească la dezvoltarea serviciilor publice locale și la ieftinirea acestora; |
| --- | --- |

29.

consideră că este absolut necesar ca ajutoarele financiare de la toate nivelurile să fie în concordanță cu ierarhia deșeurilor și să fie reorientate, în măsura posibilului, spre prevenire, informarea cetățenilor, sisteme de colectare separată a deșeurilor de înaltă calitate, spre dezvoltarea infrastructurii de reutilizare și reciclare a deșeurilor și spre cercetarea și inovarea din acest domeniu; în mod ideal, deșeurile și veniturile generate de acestea ar trebui să servească la dezvoltarea serviciilor publice locale și la ieftinirea acestora;

| 30. | invită Comisia Europeană să susțină platformele existente pentru punerea în comun a experienței dobândite, transferul de cunoștințe și schimbul de experiență în materie de valorificare energetică a deșeurilor, diseminarea soluțiilor verificate, precum și asistența tehnică și financiară aferentă, ținând cont de faptul că numeroase autorități locale și regionale au luat diverse inițiative de promovare a utilizării eficiente a resurselor și de susținere a economiei circulare, care le pot servi drept model și altora; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia Europeană să susțină platformele existente pentru punerea în comun a experienței dobândite, transferul de cunoștințe și schimbul de experiență în materie de valorificare energetică a deșeurilor, diseminarea soluțiilor verificate, precum și asistența tehnică și financiară aferentă, ținând cont de faptul că numeroase autorități locale și regionale au luat diverse inițiative de promovare a utilizării eficiente a resurselor și de susținere a economiei circulare, care le pot servi drept model și altora;

| 31. | invită Comisia Europeană să conlucreze strâns cu CoR pentru a sprijini schimbul de bune practici între orașe și regiuni, în vederea găsirii celor mai bune soluții în ceea ce privește, de pildă, sistemele de termoficare și de răcire centralizate sau problemele legate de recuperarea deșeurilor sortate refuzate de către întreprinderile de valorificare ori de modul în care se poate determina acceptarea sortării deșeurilor menajere de către populație, având în vedere că bunele practici ar putea încuraja o dezvoltare mai ambițioasă a sistemelor de gestionare a deșeurilor; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia Europeană să conlucreze strâns cu CoR pentru a sprijini schimbul de bune practici între orașe și regiuni, în vederea găsirii celor mai bune soluții în ceea ce privește, de pildă, sistemele de termoficare și de răcire centralizate sau problemele legate de recuperarea deșeurilor sortate refuzate de către întreprinderile de valorificare ori de modul în care se poate determina acceptarea sortării deșeurilor menajere de către populație, având în vedere că bunele practici ar putea încuraja o dezvoltare mai ambițioasă a sistemelor de gestionare a deșeurilor;

| 32. | atrage atenția Comisiei Europene asupra faptului că o condiție prealabilă pentru o reglementare adecvată și pentru adoptarea unei bune decizii este disponibilitatea unor date fiabile, care să reflecte realitatea, și comparabile, fapt ce, în prezent, nu este pe deplin garantat, în special în ceea ce privește alte deșeuri decât cele municipale; |
| --- | --- |

32.

atrage atenția Comisiei Europene asupra faptului că o condiție prealabilă pentru o reglementare adecvată și pentru adoptarea unei bune decizii este disponibilitatea unor date fiabile, care să reflecte realitatea, și comparabile, fapt ce, în prezent, nu este pe deplin garantat, în special în ceea ce privește alte deșeuri decât cele municipale;

| 33. | atrage atenția asupra faptului că, la elaborarea politicilor care urmăresc modificarea comportamentului populației în ceea ce privește sortarea deșeurilor la sursă, este important să se țină cont de diferențele culturale și economice dintre state membre și regiuni. Ar trebui remarcat, de asemenea, că autoritățile din zonele insulare și rurale au nevoi geografice specifice și probleme legate de punerea în aplicare; |
| --- | --- |

33.

atrage atenția asupra faptului că, la elaborarea politicilor care urmăresc modificarea comportamentului populației în ceea ce privește sortarea deșeurilor la sursă, este important să se țină cont de diferențele culturale și economice dintre state membre și regiuni. Ar trebui remarcat, de asemenea, că autoritățile din zonele insulare și rurale au nevoi geografice specifice și probleme legate de punerea în aplicare;

| 34. | propune ca Comisia Europeană, statele membre și autoritățile locale și regionale, în calitatea lor de niveluri politice aflate în imediata apropiere a cetățenilor, să adopte, în domeniul educației și al formării, măsuri care să le permită să aducă îmbunătățiri substanțiale cu privire la cunoștințele și sensibilizarea populației și a operatorilor economici, în materie de consum durabil, reducere a volumului deșeurilor, de protecție a resurselor naturale și a mediului, responsabilitate a producătorilor și de proiectare a produselor și de publicitate, de exemplu, prin includerea acestor aspecte în programele de învățământ și în campaniile de informare (ceea ce s-ar putea realiza prin promovare pe platformele de socializare, vizite școlare, evenimente publice, campanii de presă etc.). |
| --- | --- |

34.

propune ca Comisia Europeană, statele membre și autoritățile locale și regionale, în calitatea lor de niveluri politice aflate în imediata apropiere a cetățenilor, să adopte, în domeniul educației și al formării, măsuri care să le permită să aducă îmbunătățiri substanțiale cu privire la cunoștințele și sensibilizarea populației și a operatorilor economici, în materie de consum durabil, reducere a volumului deșeurilor, de protecție a resurselor naturale și a mediului, responsabilitate a producătorilor și de proiectare a produselor și de publicitate, de exemplu, prin includerea acestor aspecte în programele de învățământ și în campaniile de informare (ceea ce s-ar putea realiza prin promovare pe platformele de socializare, vizite școlare, evenimente publice, campanii de presă etc.).

Bruxelles, 30 noiembrie 2017.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 8.5.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 164/77 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 164/77

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Planul de acțiune pentru o strategie maritimă în zona Oceanului Atlantic – Realizarea unei creșteri inteligente, sustenabile și favorabile incluziunii

(2018/C 164/13)

| Raportor: | Jerry LUNDY (IE-ALDE), membru al Consiliului Comitatului Sligo |
| --- | --- |
| Document de referință: | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Plan de acțiune pentru o strategie maritimă în zona Oceanului Atlantic – Realizarea unei creșteri inteligente, sustenabile și favorabile incluziunii
  COM(2013) 279 final |

Raportor:

Jerry LUNDY (IE-ALDE), membru al Consiliului Comitatului Sligo

Document de referință:

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Plan de acțiune pentru o strategie maritimă în zona Oceanului Atlantic – Realizarea unei creșteri inteligente, sustenabile și favorabile incluziunii

COM(2013) 279 final

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | salută evaluarea la jumătatea perioadei a Planului de acțiune privind strategia pentru Oceanul Atlantic, astfel cum a fost propusă de Comisia Europeană și prevăzută să se încheie înainte de sfârșitul anului 2017, precum și faptul că Comitetul a fost consultat, Comisia Europeană solicitând elaborarea unui aviz privind evaluarea la jumătatea perioadei, care va fi integrat în evaluarea globală care urmează să fie discutată de către statele membre și regiuni; |
| --- | --- |

1.

salută evaluarea la jumătatea perioadei a Planului de acțiune privind strategia pentru Oceanul Atlantic, astfel cum a fost propusă de Comisia Europeană și prevăzută să se încheie înainte de sfârșitul anului 2017, precum și faptul că Comitetul a fost consultat, Comisia Europeană solicitând elaborarea unui aviz privind evaluarea la jumătatea perioadei, care va fi integrat în evaluarea globală care urmează să fie discutată de către statele membre și regiuni;

| 2. | face trimitere la avizele sale anterioare referitoare la economia albastră (printre care NAT-VI-018, NAT-VI-019, NAT-V-21, NAT-V-44 și COTER-VI-022) (1); |
| --- | --- |

2.

face trimitere la avizele sale anterioare referitoare la economia albastră (printre care NAT-VI-018, NAT-VI-019, NAT-V-21, NAT-V-44 și COTER-VI-022) (1);

| 3. | ia act de faptul că provocările cu care se confruntă regiunile și națiunile din zona Atlanticului pot fi abordate într-un mod mai eficient și pot duce la rezultate mai concrete în cadrul unui plan de acțiune; de asemenea, statele membre și regiunile pot obține rezultate mai tangibile printr-o cooperare mai strânsă; |
| --- | --- |

3.

ia act de faptul că provocările cu care se confruntă regiunile și națiunile din zona Atlanticului pot fi abordate într-un mod mai eficient și pot duce la rezultate mai concrete în cadrul unui plan de acțiune; de asemenea, statele membre și regiunile pot obține rezultate mai tangibile printr-o cooperare mai strânsă;

| 4. | recunoaște că planul de acțiune poate garanta că diferitele politici și instrumente de finanțare ale UE pot avea un impact mai mare atunci când sunt mai bine coordonate între ele, dar constată că, atunci instrumentele de finanțare ale UE sunt puse în aplicare prin instrumente naționale sau programe regionale, rolul factorilor de decizie de la nivel național și regional este fundamental; |
| --- | --- |

4.

recunoaște că planul de acțiune poate garanta că diferitele politici și instrumente de finanțare ale UE pot avea un impact mai mare atunci când sunt mai bine coordonate între ele, dar constată că, atunci instrumentele de finanțare ale UE sunt puse în aplicare prin instrumente naționale sau programe regionale, rolul factorilor de decizie de la nivel național și regional este fundamental;

| 5. | constată natura fragilă a numeroase comunități costiere din zona Oceanului Atlantic și necesitatea de a face mai multe pentru a atrage investiții și activități ale sectorului privat, în special în economia albastră, pentru a contribui la o dezvoltare durabilă a acestor zone; |
| --- | --- |

5.

constată natura fragilă a numeroase comunități costiere din zona Oceanului Atlantic și necesitatea de a face mai multe pentru a atrage investiții și activități ale sectorului privat, în special în economia albastră, pentru a contribui la o dezvoltare durabilă a acestor zone;

| 6. | consideră că utilizarea eficientă a fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI) este esențială pentru a realiza obiectivele strategiei, însă ia act cu îngrijorare de faptul că în prezent nu există niciun mecanism adecvat pentru a evalua impactul economiei albastre în aceste zone (2); |
| --- | --- |

6.

consideră că utilizarea eficientă a fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI) este esențială pentru a realiza obiectivele strategiei, însă ia act cu îngrijorare de faptul că în prezent nu există niciun mecanism adecvat pentru a evalua impactul economiei albastre în aceste zone (2);

| 7. | recunoaște faptul că, în urma adoptării unei abordări ecosistemice și a Directivei privind amenajarea spațiului marin, autoritățile trebuie acum să ia în considerare toate activitățile atunci când își amenajează spațiul maritim, dar subliniază că adoptarea definitivă a planurilor relevante ar putea să nu fie posibilă până în martie 2021. Rezultatul cel mai notabil de până acum al acestei cerințe constă în facilitarea producției de energie eoliană offshore. De asemenea, Comitetul ia notă de contribuția pe care diferitele programe Interreg le-au avut la acest proces, precum și de sprijinul oferit de Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) pentru proiecte transfrontaliere între 2014 și 2016, ca ajutor pentru elaborarea planurilor de amenajare maritimă; |
| --- | --- |

7.

recunoaște faptul că, în urma adoptării unei abordări ecosistemice și a Directivei privind amenajarea spațiului marin, autoritățile trebuie acum să ia în considerare toate activitățile atunci când își amenajează spațiul maritim, dar subliniază că adoptarea definitivă a planurilor relevante ar putea să nu fie posibilă până în martie 2021. Rezultatul cel mai notabil de până acum al acestei cerințe constă în facilitarea producției de energie eoliană offshore. De asemenea, Comitetul ia notă de contribuția pe care diferitele programe Interreg le-au avut la acest proces, precum și de sprijinul oferit de Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) pentru proiecte transfrontaliere între 2014 și 2016, ca ajutor pentru elaborarea planurilor de amenajare maritimă;

| 8. | constată că măsurile luate în cadrul inițiativei Leadership 2020 a Comisiei Europene, menite să coreleze competențele disponibile cu cererea de pe piața forței de muncă, în special în domeniul construcțiilor navale, al surselor regenerabile de energie offshore și al unor aptitudini maritime noi și inovatoare, încep să dea roade. Constată, de asemenea, că și Orizont 2020 acordă prioritate inovării și parteneriatelor, dar sprijină apelul lansat de Conferința regiunilor maritime periferice (CRMP) de a suplimenta bugetul pentru proiecte în cadrul cererilor de proiecte FEPAM „Blue Careers in Europe”, luând în considerare nevoile de formare din bazinele maritime europene, în special în ce privește profesiile din sectorul pescuitului maritim, care întâmpină mari dificultăți în materie de reînnoire a generațiilor; |
| --- | --- |

8.

constată că măsurile luate în cadrul inițiativei Leadership 2020 a Comisiei Europene, menite să coreleze competențele disponibile cu cererea de pe piața forței de muncă, în special în domeniul construcțiilor navale, al surselor regenerabile de energie offshore și al unor aptitudini maritime noi și inovatoare, încep să dea roade. Constată, de asemenea, că și Orizont 2020 acordă prioritate inovării și parteneriatelor, dar sprijină apelul lansat de Conferința regiunilor maritime periferice (CRMP) de a suplimenta bugetul pentru proiecte în cadrul cererilor de proiecte FEPAM „Blue Careers in Europe”, luând în considerare nevoile de formare din bazinele maritime europene, în special în ce privește profesiile din sectorul pescuitului maritim, care întâmpină mari dificultăți în materie de reînnoire a generațiilor;

| 9. | este de acord cu punctul de vedere exprimat în documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Raport referitor la strategia privind creșterea albastră – Către creștere și locuri de muncă mai durabile în economia albastră” [SWD(2017) 128 final], conform căruia comunitățile de cunoaștere și inovare (CCI) au potențialul de a permite dezvoltarea unor produse și servicii inovatoare, dar ia act de faptul că încă nu există niciun CCI care se referă în mod specific la aspectele marine și maritime. Prin urmare, își reiterează solicitarea privind crearea unei comunități de cunoaștere și inovare specifice pentru economia albastră, ca măsură suplimentară pentru dezvoltarea abilităților și transferul ideilor dinspre cercetarea în domeniul marin către sectorul privat (3); |
| --- | --- |

9.

este de acord cu punctul de vedere exprimat în documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Raport referitor la strategia privind creșterea albastră – Către creștere și locuri de muncă mai durabile în economia albastră” [SWD(2017) 128 final], conform căruia comunitățile de cunoaștere și inovare (CCI) au potențialul de a permite dezvoltarea unor produse și servicii inovatoare, dar ia act de faptul că încă nu există niciun CCI care se referă în mod specific la aspectele marine și maritime. Prin urmare, își reiterează solicitarea privind crearea unei comunități de cunoaștere și inovare specifice pentru economia albastră, ca măsură suplimentară pentru dezvoltarea abilităților și transferul ideilor dinspre cercetarea în domeniul marin către sectorul privat (3);

| 10. | subliniază potențialul tehnologiei marine în ceea ce privește crearea de noi locuri de muncă și generarea unor fluxuri de venituri suplimentare, precum și capacitatea de creștere a sectorului în domenii precum energia regenerabilă și demonstrarea de tehnologii marine; recunoaște, în același timp, că acest tip de investiții aduce cu sine și potențiale riscuri și este conștient de faptul că lipsa de cunoștințe și de date relevante pentru acest sector face ca intrarea pe piață să fie mai dificilă. Comitetul sprijină ideea ca, în cadrul programului Orizont 2020, să se acorde prioritate cererilor de propuneri care vizează în mod specific creșterea albastră, dar recunoaște faptul că mai trebuie depuse eforturi pentru a facilita accesul întreprinderilor și inițiativelor inovatoare la finanțare în acest domeniu; |
| --- | --- |

10.

subliniază potențialul tehnologiei marine în ceea ce privește crearea de noi locuri de muncă și generarea unor fluxuri de venituri suplimentare, precum și capacitatea de creștere a sectorului în domenii precum energia regenerabilă și demonstrarea de tehnologii marine; recunoaște, în același timp, că acest tip de investiții aduce cu sine și potențiale riscuri și este conștient de faptul că lipsa de cunoștințe și de date relevante pentru acest sector face ca intrarea pe piață să fie mai dificilă. Comitetul sprijină ideea ca, în cadrul programului Orizont 2020, să se acorde prioritate cererilor de propuneri care vizează în mod specific creșterea albastră, dar recunoaște faptul că mai trebuie depuse eforturi pentru a facilita accesul întreprinderilor și inițiativelor inovatoare la finanțare în acest domeniu;

| 11. | semnalează importanța recunoașterii ponderii pe care activitățile de pescuit maritim în zona Oceanului Atlantic continuă să o aibă în conservarea potențialului economic și social, a relevanței acestora și a faptului că activitățile de capturare a peștelui se adaptează treptat la sustenabilitatea mediului. În mod similar, se evidențiază capacitatea lor de a acționa ca element de redistribuire a bogăției și generator de coeziune socială, precum și potențialul industriei de prelucrare și comercializare a produselor de pescuit de a crea valoare adăugată, dar și necesitatea menținerii rolului său esențial în furnizarea unor produse alimentare de calitate; |
| --- | --- |

11.

semnalează importanța recunoașterii ponderii pe care activitățile de pescuit maritim în zona Oceanului Atlantic continuă să o aibă în conservarea potențialului economic și social, a relevanței acestora și a faptului că activitățile de capturare a peștelui se adaptează treptat la sustenabilitatea mediului. În mod similar, se evidențiază capacitatea lor de a acționa ca element de redistribuire a bogăției și generator de coeziune socială, precum și potențialul industriei de prelucrare și comercializare a produselor de pescuit de a crea valoare adăugată, dar și necesitatea menținerii rolului său esențial în furnizarea unor produse alimentare de calitate;

| 12. | este preocupat de faptul că măsurile de gestionare adoptate de UE pentru conservarea ecosistemelor vulnerabile, în special în ceea ce privește pescuitul la mare adâncime, au dus la rezultate inegale și că termenul de comunicare privind starea ecologică bună, prevăzut de Directiva-cadru privind strategia pentru mediul marin, se apropie; |
| --- | --- |

12.

este preocupat de faptul că măsurile de gestionare adoptate de UE pentru conservarea ecosistemelor vulnerabile, în special în ceea ce privește pescuitul la mare adâncime, au dus la rezultate inegale și că termenul de comunicare privind starea ecologică bună, prevăzut de Directiva-cadru privind strategia pentru mediul marin, se apropie;

| 13. | salută progresele în ceea ce privește răspunsul la amenințări și urgențe, în special adoptarea programului Copernicus în 2014, care a furnizat date mai fiabile pentru măsurarea temperaturii de suprafață a oceanelor și un serviciu operativ de bază mai eficace pentru prognozele oceanografice. Cartografierea fundului mării este, de la lansarea, prin Declarația de la Galway din 2013, a Alianței transatlantice pentru cercetare oceanică între UE, SUA și Canada, și până în momentul de față, cel mai palpabil rezultat al acestei cooperări; |
| --- | --- |

13.

salută progresele în ceea ce privește răspunsul la amenințări și urgențe, în special adoptarea programului Copernicus în 2014, care a furnizat date mai fiabile pentru măsurarea temperaturii de suprafață a oceanelor și un serviciu operativ de bază mai eficace pentru prognozele oceanografice. Cartografierea fundului mării este, de la lansarea, prin Declarația de la Galway din 2013, a Alianței transatlantice pentru cercetare oceanică între UE, SUA și Canada, și până în momentul de față, cel mai palpabil rezultat al acestei cooperări;

Importanța datelor pentru dezvoltarea metodologică a economiei albastre la nivel local și regional

| 14. | ia act de faptul că, până în prezent, impactul economiei albastre asupra nivelului regional și local nu a fost măsurat în mod exhaustiv, dată fiind lipsa unui sistem de indicatori bazat pe date fiabile, care să permită măsurarea exactă a efectului activităților care depind în mod direct sau indirect de mare; acest lucru presupune o consolidare semnificativă a cooperării dintre Comisia Europeană și diferitele state membre (4). În acest sens, CoR face trimitere la activitatea Comisiei COTER în legătură cu propunerile de modificări la Regulamentul NUTS, în special în ceea ce privește solicitarea de a include „coasta” și „insula” în viitoarele tipologii teritoriale. Acest lucru ar facilita elaborarea unor indicatori corespunzători (dincolo de PIB) pentru măsurarea activităților economiei albastre; |
| --- | --- |

14.

ia act de faptul că, până în prezent, impactul economiei albastre asupra nivelului regional și local nu a fost măsurat în mod exhaustiv, dată fiind lipsa unui sistem de indicatori bazat pe date fiabile, care să permită măsurarea exactă a efectului activităților care depind în mod direct sau indirect de mare; acest lucru presupune o consolidare semnificativă a cooperării dintre Comisia Europeană și diferitele state membre (4). În acest sens, CoR face trimitere la activitatea Comisiei COTER în legătură cu propunerile de modificări la Regulamentul NUTS, în special în ceea ce privește solicitarea de a include „coasta” și „insula” în viitoarele tipologii teritoriale. Acest lucru ar facilita elaborarea unor indicatori corespunzători (dincolo de PIB) pentru măsurarea activităților economiei albastre;

| 15. | recomandă, având în vedere complexitatea și amploarea resurselor necesare pentru a dezvolta economia albastră din punct de vedere metodologic la nivel local și regional, ca actualele strategii regionale de specializare inteligentă să servească drept bază pentru identificarea de noi oportunități în sectoarele economiei albastre. În combinație cu evaluări de impact mai bine direcționate, astfel de strategii ar ajuta autoritățile locale și regionale să identifice sectoarele care ar trebui sprijinite; |
| --- | --- |

15.

recomandă, având în vedere complexitatea și amploarea resurselor necesare pentru a dezvolta economia albastră din punct de vedere metodologic la nivel local și regional, ca actualele strategii regionale de specializare inteligentă să servească drept bază pentru identificarea de noi oportunități în sectoarele economiei albastre. În combinație cu evaluări de impact mai bine direcționate, astfel de strategii ar ajuta autoritățile locale și regionale să identifice sectoarele care ar trebui sprijinite;

Implementarea mai inteligentă a instrumentelor de finanțare

| 16. | invită statele membre să continue să integreze obiectivele planului de acțiune pentru Atlantic în cadrul propriilor programe operaționale FEDR; succesul strategiei pentru Oceanul Atlantic și al planului de acțiune depind în întregime de angajamentul asumat de statele membre de pe coasta Atlanticului de a-și coordona eforturile în domeniile de cooperare definite în planul de acțiune; |
| --- | --- |

16.

invită statele membre să continue să integreze obiectivele planului de acțiune pentru Atlantic în cadrul propriilor programe operaționale FEDR; succesul strategiei pentru Oceanul Atlantic și al planului de acțiune depind în întregime de angajamentul asumat de statele membre de pe coasta Atlanticului de a-și coordona eforturile în domeniile de cooperare definite în planul de acțiune;

| 17. | este de acord cu următoarea observație din documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Raport referitor la strategia privind creșterea albastră – Către creștere și locuri de muncă mai durabile în economia albastră” [SWD(2017) 128 final]:
  „în general, pare că relativ puține resurse financiare au fost alocate în mod specific priorităților strategiei pentru Oceanul Atlantic în cadrul diferitelor programe operaționale ale acestor fonduri, în vreme ce sume considerabile ar putea deveni disponibile pentru acțiuni și priorități care nu sunt specifice sectorului maritim. Acest fapt reprezintă o provocare majoră pentru autoritățile de management de la nivel național și regional. În schimb, o finanțare din Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime a fost destinată obiectivelor strategiei pentru Oceanul Atlantic”; |
| --- | --- |

17.

este de acord cu următoarea observație din documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Raport referitor la strategia privind creșterea albastră – Către creștere și locuri de muncă mai durabile în economia albastră” [SWD(2017) 128 final]:

„în general, pare că relativ puține resurse financiare au fost alocate în mod specific priorităților strategiei pentru Oceanul Atlantic în cadrul diferitelor programe operaționale ale acestor fonduri, în vreme ce sume considerabile ar putea deveni disponibile pentru acțiuni și priorități care nu sunt specifice sectorului maritim. Acest fapt reprezintă o provocare majoră pentru autoritățile de management de la nivel național și regional. În schimb, o finanțare din Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime a fost destinată obiectivelor strategiei pentru Oceanul Atlantic”;

| 18. | consideră că, din motive de credibilitate, strategiei comune pentru dezvoltarea Europei în zona Oceanului Atlantic și în regiunile atlantice trebuie să i se atribuie un instrument de finanțare specific; furnizarea de fonduri adecvate pentru a permite punerea în aplicare a planului de acțiune ar trebui să facă parte din dezbaterea privind cadrul financiar multianual, care va constitui baza pentru punerea în aplicare a obiectivelor UE după 2020; integrarea obiectivelor planului de acțiune și ale strategiei pentru Oceanul Atlantic în cadrul financiar multianual este deosebit de importantă, având în vedere decizia Regatului Unit de a părăsi Uniunea Europeană și impactul negativ pe care acest lucru îl va avea asupra bugetului general al UE; |
| --- | --- |

18.

consideră că, din motive de credibilitate, strategiei comune pentru dezvoltarea Europei în zona Oceanului Atlantic și în regiunile atlantice trebuie să i se atribuie un instrument de finanțare specific; furnizarea de fonduri adecvate pentru a permite punerea în aplicare a planului de acțiune ar trebui să facă parte din dezbaterea privind cadrul financiar multianual, care va constitui baza pentru punerea în aplicare a obiectivelor UE după 2020; integrarea obiectivelor planului de acțiune și ale strategiei pentru Oceanul Atlantic în cadrul financiar multianual este deosebit de importantă, având în vedere decizia Regatului Unit de a părăsi Uniunea Europeană și impactul negativ pe care acest lucru îl va avea asupra bugetului general al UE;

| 19. | reamintește, în acest context, opinia sa exprimată în avizul CoR „Viitorul politicii de coeziune după 2020”, în care se arată că „strategiile macroregionale și maritime pentru regiunile participante și pentru cetățenii acestora prezintă o valoare adăugată importantă, cu condiția ca instrumentele de finanțare existente și viitoare să fie utilizabile în mod coordonat în cadrul strategiilor”; |
| --- | --- |

19.

reamintește, în acest context, opinia sa exprimată în avizul CoR „Viitorul politicii de coeziune după 2020”, în care se arată că „strategiile macroregionale și maritime pentru regiunile participante și pentru cetățenii acestora prezintă o valoare adăugată importantă, cu condiția ca instrumentele de finanțare existente și viitoare să fie utilizabile în mod coordonat în cadrul strategiilor”;

| 20. | reamintește propunerea privind crearea unor platforme regionale sau interregionale ale economiei albastre, formulată în Avizul NAT-VI/019; subliniază că o serie de regiuni din bazinul Atlanticului ar putea să se dovedească foarte potrivite pentru instituirea unor astfel de platforme, care ar reprezenta un dispozitiv de urmărire a proiectelor, de sprijinire a concretizării lor și de mobilizare a instrumentelor financiare locale, naționale și europene; ele ar urma să fi controlate de către regiuni, iar proiectele selectate în cadrul acestora ar fi finanțate în cadrul Planului Juncker 2.0; |
| --- | --- |

20.

reamintește propunerea privind crearea unor platforme regionale sau interregionale ale economiei albastre, formulată în Avizul NAT-VI/019; subliniază că o serie de regiuni din bazinul Atlanticului ar putea să se dovedească foarte potrivite pentru instituirea unor astfel de platforme, care ar reprezenta un dispozitiv de urmărire a proiectelor, de sprijinire a concretizării lor și de mobilizare a instrumentelor financiare locale, naționale și europene; ele ar urma să fi controlate de către regiuni, iar proiectele selectate în cadrul acestora ar fi finanțate în cadrul Planului Juncker 2.0;

| 21. | invită Comisia Europeană și statele membre să continue îmbunătățirea coordonării, monitorizării și sprijinirii proiectelor, precum și schimbul de bune practici, ținând seama de succesele înregistrate până în prezent de strategia pentru Oceanul Atlantic; |
| --- | --- |

21.

invită Comisia Europeană și statele membre să continue îmbunătățirea coordonării, monitorizării și sprijinirii proiectelor, precum și schimbul de bune practici, ținând seama de succesele înregistrate până în prezent de strategia pentru Oceanul Atlantic;

| 22. | reiterează faptul că politica de coeziune, prin intermediul FEDR și FSE, a fost cel mai important instrument de investiții în UE în perioada de programare actuală, și că utilizarea la maximum a acestor resurse, precum și oportunitățile de finanțare disponibile prin intermediul FEPAM și FEADR vor fi esențiale pentru succesul pe viitor al proiectelor puse în practică în cadrul strategiei pentru Oceanul Atlantic; simplificarea în continuare a gestionării și administrării fondurilor ESI va stimula și mai mult capacitatea comunităților locale de a beneficia de fonduri pentru proiecte locale; |
| --- | --- |

22.

reiterează faptul că politica de coeziune, prin intermediul FEDR și FSE, a fost cel mai important instrument de investiții în UE în perioada de programare actuală, și că utilizarea la maximum a acestor resurse, precum și oportunitățile de finanțare disponibile prin intermediul FEPAM și FEADR vor fi esențiale pentru succesul pe viitor al proiectelor puse în practică în cadrul strategiei pentru Oceanul Atlantic; simplificarea în continuare a gestionării și administrării fondurilor ESI va stimula și mai mult capacitatea comunităților locale de a beneficia de fonduri pentru proiecte locale;

| 23. | constată că, în actuala perioadă de programare, multe programe operaționale conexe au fost lansate cu întârzieri semnificative; CoR solicită statelor membre și Comisiei Europene să își dezvolte propunerile pentru perioada de după 2020 cât mai curând posibil, pentru a face posibilă o tranziție armonioasă între perioadele de programare; |
| --- | --- |

23.

constată că, în actuala perioadă de programare, multe programe operaționale conexe au fost lansate cu întârzieri semnificative; CoR solicită statelor membre și Comisiei Europene să își dezvolte propunerile pentru perioada de după 2020 cât mai curând posibil, pentru a face posibilă o tranziție armonioasă între perioadele de programare;

| 24. | solicită ca programele interregionale, naționale și transnaționale care sunt coerente cu strategiile aferente bazinului respectiv și cu strategiile de specializare inteligentă să poată fi finanțate prin punerea în comun a fondurilor regionale, naționale și europene, într-un cadru simplificat, și să beneficieze de o primă europeană fără a trebui să mai facă obiectul unor noi cereri de proiecte; |
| --- | --- |

24.

solicită ca programele interregionale, naționale și transnaționale care sunt coerente cu strategiile aferente bazinului respectiv și cu strategiile de specializare inteligentă să poată fi finanțate prin punerea în comun a fondurilor regionale, naționale și europene, într-un cadru simplificat, și să beneficieze de o primă europeană fără a trebui să mai facă obiectul unor noi cereri de proiecte;

| 25. | invită Comisia Europeană și statele membre să dezvolte și să implementeze, în special acolo unde, până în prezent, acest lucru nu s-a întâmplat, strategii locale și ascendente de specializare inteligentă adecvate; astfel de strategii ar trebui să constituie baza pentru cheltuielile viitoare și să se concentreze pe punctele forte și atributele specifice ale fiecărei regiuni; punerea în aplicare cu succes a strategiilor regionale de specializare inteligentă, care să reflecte realitățile economice de pe teren, ar contribui la sporirea ratei de absorbție a fondurilor disponibile în regiunile respective; |
| --- | --- |

25.

invită Comisia Europeană și statele membre să dezvolte și să implementeze, în special acolo unde, până în prezent, acest lucru nu s-a întâmplat, strategii locale și ascendente de specializare inteligentă adecvate; astfel de strategii ar trebui să constituie baza pentru cheltuielile viitoare și să se concentreze pe punctele forte și atributele specifice ale fiecărei regiuni; punerea în aplicare cu succes a strategiilor regionale de specializare inteligentă, care să reflecte realitățile economice de pe teren, ar contribui la sporirea ratei de absorbție a fondurilor disponibile în regiunile respective;

| 26. | având în vedere că atât fondurile naționale, cât și cele europene reprezintă cheltuieli publice, invită statele membre și Comisia să acționeze împreună pentru a îmbunătăți calitatea raportării și a feedback-ului cu privire la proiecte în cadrul planului de acțiune și să dezvolte mecanismul de asistență ca instrument care să ofere o imagine transparentă a inițiativelor de succes și a oportunităților de finanțare disponibile; |
| --- | --- |

26.

având în vedere că atât fondurile naționale, cât și cele europene reprezintă cheltuieli publice, invită statele membre și Comisia să acționeze împreună pentru a îmbunătăți calitatea raportării și a feedback-ului cu privire la proiecte în cadrul planului de acțiune și să dezvolte mecanismul de asistență ca instrument care să ofere o imagine transparentă a inițiativelor de succes și a oportunităților de finanțare disponibile;

| 27. | în ceea ce privește specializarea regională inteligentă, invită Comisia și statele membre să îmbunătățească și mai mult componenta tematică a măsurilor luate (spre deosebire de componenta geografică), ca mijloc de a consolida valorile și obiectivele europene comune; |
| --- | --- |

27.

în ceea ce privește specializarea regională inteligentă, invită Comisia și statele membre să îmbunătățească și mai mult componenta tematică a măsurilor luate (spre deosebire de componenta geografică), ca mijloc de a consolida valorile și obiectivele europene comune;

Dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC)

| 28. | subliniază că este foarte important ca abordarea privind dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) să fie menținută și extinsă, dat fiind că acest instrument al fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI) poate fi considerat drept una dintre modalitățile cele mai eficiente pentru comunități de a obține finanțare din partea UE pentru proiectele locale proprii. Sprijinul pentru dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității are o pondere deosebită pentru regiunile mai îndepărtate și periferice, inclusiv comunitățile și regiunile mai mici de coastă și insulele cu acces limitat la finanțare alternativă; |
| --- | --- |

28.

subliniază că este foarte important ca abordarea privind dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) să fie menținută și extinsă, dat fiind că acest instrument al fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI) poate fi considerat drept una dintre modalitățile cele mai eficiente pentru comunități de a obține finanțare din partea UE pentru proiectele locale proprii. Sprijinul pentru dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității are o pondere deosebită pentru regiunile mai îndepărtate și periferice, inclusiv comunitățile și regiunile mai mici de coastă și insulele cu acces limitat la finanțare alternativă;

| 29. | dorește ca comunitățile locale din insule și din zonele de coastă să fie în măsură să mobilizeze toate fondurile UE, inclusiv FEPAM, pentru a-și finanța într-un cadru unic propriile strategii de dezvoltare maritimă, după modelul programului Leader și al dezvoltării locale plasate sub responsabilitatea comunității; |
| --- | --- |

29.

dorește ca comunitățile locale din insule și din zonele de coastă să fie în măsură să mobilizeze toate fondurile UE, inclusiv FEPAM, pentru a-și finanța într-un cadru unic propriile strategii de dezvoltare maritimă, după modelul programului Leader și al dezvoltării locale plasate sub responsabilitatea comunității;

| 30. | invită autoritatea bugetară să utilizeze flexibilitatea existentă în cadrul fondurilor ESI pentru a suplimenta treptat fondurile destinate dezvoltării locale plasate sub responsabilitatea comunității din cadrul FEPAM, în beneficiul comunităților costiere europene; |
| --- | --- |

30.

invită autoritatea bugetară să utilizeze flexibilitatea existentă în cadrul fondurilor ESI pentru a suplimenta treptat fondurile destinate dezvoltării locale plasate sub responsabilitatea comunității din cadrul FEPAM, în beneficiul comunităților costiere europene;

Mecanismul de asistență pentru strategia pentru Oceanul Atlantic și planul de acțiune aferent

| 31. | ia notă de faptul că structura mecanismului de asistență (5), cu unitățile sale naționale și un birou central la Bruxelles, este bine adaptată la nevoile de comunicare ale planului de acțiune pentru Atlantic, fiind totodată necesară consolidarea sarcinii sale de difuzare și popularizare a planului și a rolului său ca element de consiliere, coordonare și asistență; |
| --- | --- |

31.

ia notă de faptul că structura mecanismului de asistență (5), cu unitățile sale naționale și un birou central la Bruxelles, este bine adaptată la nevoile de comunicare ale planului de acțiune pentru Atlantic, fiind totodată necesară consolidarea sarcinii sale de difuzare și popularizare a planului și a rolului său ca element de consiliere, coordonare și asistență;

| 32. | se pronunță în favoarea continuării mecanismului de asistență pentru strategia pentru Oceanul Atlantic, în condițiile în care, în prezent, acesta reprezintă singura linie bugetară specială dedicată supravegherii și punerii în aplicare a planului de acțiune pentru Atlantic; |
| --- | --- |

32.

se pronunță în favoarea continuării mecanismului de asistență pentru strategia pentru Oceanul Atlantic, în condițiile în care, în prezent, acesta reprezintă singura linie bugetară specială dedicată supravegherii și punerii în aplicare a planului de acțiune pentru Atlantic;

| 33. | solicită Comisiei Europene să asigure o soluție pe termen mai lung pentru mecanismul de asistență, pentru a asigura continuitatea operațiunilor sale; |
| --- | --- |

33.

solicită Comisiei Europene să asigure o soluție pe termen mai lung pentru mecanismul de asistență, pentru a asigura continuitatea operațiunilor sale;

| 34. | încurajează unitățile naționale să colaboreze cât mai strâns cu autoritățile de management naționale și regionale, pentru a garanta că oportunitățile disponibile în cadrul diverselor instrumente de finanțare sunt explicate în mod clar potențialilor beneficiari; |
| --- | --- |

34.

încurajează unitățile naționale să colaboreze cât mai strâns cu autoritățile de management naționale și regionale, pentru a garanta că oportunitățile disponibile în cadrul diverselor instrumente de finanțare sunt explicate în mod clar potențialilor beneficiari;

Consecințele deciziei Regatului Unit de a invoca, ca urmare a referendumului din 23 iunie 2016, articolul 50 din TUE și de a părăsi UE, asupra oportunităților de finanțare și a structurii CFM după 2020

| 35. | constată că, indiferent de rezultatul negocierilor cu Regatul Unit, UE pierde unul dintre cele cinci state membre din zona Atlanticului, o importantă națiune maritimă și una dintre țările cu cel mai mare nivel de investiții în domeniul economiei și cercetării marine; în plus, Regatul Unit este unul dintre principalii exportatori de fructe de mare; |
| --- | --- |

35.

constată că, indiferent de rezultatul negocierilor cu Regatul Unit, UE pierde unul dintre cele cinci state membre din zona Atlanticului, o importantă națiune maritimă și una dintre țările cu cel mai mare nivel de investiții în domeniul economiei și cercetării marine; în plus, Regatul Unit este unul dintre principalii exportatori de fructe de mare;

| 36. | ia act de faptul că Regatul Unit este unul dintre principalii contribuabili la bugetul UE, iar dispariția sa din bilanțul financiar al UE va impune examinarea detaliată a tuturor opțiunilor posibile în ceea ce privește viitoarea finanțare a politicii de coeziune; |
| --- | --- |

36.

ia act de faptul că Regatul Unit este unul dintre principalii contribuabili la bugetul UE, iar dispariția sa din bilanțul financiar al UE va impune examinarea detaliată a tuturor opțiunilor posibile în ceea ce privește viitoarea finanțare a politicii de coeziune;

| 37. | subliniază că efectele practice ale Brexitului pot coincide cu noul cadru financiar multianual (CFM) începând din 2021 și solicită ca autoritatea bugetară să ia în considerare alocarea de mijloace financiare adecvate pentru politicile care în prezent nu sunt privite ca primă prioritate, cum ar fi dezvoltarea economiei albastre; |
| --- | --- |

37.

subliniază că efectele practice ale Brexitului pot coincide cu noul cadru financiar multianual (CFM) începând din 2021 și solicită ca autoritatea bugetară să ia în considerare alocarea de mijloace financiare adecvate pentru politicile care în prezent nu sunt privite ca primă prioritate, cum ar fi dezvoltarea economiei albastre;

| 38. | reiterează apelul său din avizul „Viitorul politicii de coeziune după 2020”, adresat Regatului Unit și UE, de a conveni să permită regiunilor și autorităților locale din Regatul Unit să continue să participe la cooperarea teritorială europeană și la alte programe de la nivelul UE, la fel cum o fac și alte state care nu sunt membre ale UE, precum Norvegia și Islanda; |
| --- | --- |

38.

reiterează apelul său din avizul „Viitorul politicii de coeziune după 2020”, adresat Regatului Unit și UE, de a conveni să permită regiunilor și autorităților locale din Regatul Unit să continue să participe la cooperarea teritorială europeană și la alte programe de la nivelul UE, la fel cum o fac și alte state care nu sunt membre ale UE, precum Norvegia și Islanda;

| 39. | rezultatul negocierilor privind Brexitul va trebui să fie luat în considerare și abordat din punctul de vedere al impactului potențial asupra viitorului strategiei maritime în zona Oceanului Atlantic și al planului de acțiune. Subliniază că, în contextul Brexitului, în prezent devine din ce în ce mai important pentru țările de pe coasta Atlanticului care rămân membre ale UE să acorde prioritate unei cooperări mai strânse și unei integrări a activităților din domeniul maritim, pentru a depăși decalajele din domeniul științei și inovării, al supravegherii, al apărării, al energiei oceanelor și al investițiilor de ordin general în domeniul maritim, pe care le poate aduce cu sine retragerea Regatului Unit ca urmare a Brexitului; |
| --- | --- |

39.

rezultatul negocierilor privind Brexitul va trebui să fie luat în considerare și abordat din punctul de vedere al impactului potențial asupra viitorului strategiei maritime în zona Oceanului Atlantic și al planului de acțiune. Subliniază că, în contextul Brexitului, în prezent devine din ce în ce mai important pentru țările de pe coasta Atlanticului care rămân membre ale UE să acorde prioritate unei cooperări mai strânse și unei integrări a activităților din domeniul maritim, pentru a depăși decalajele din domeniul științei și inovării, al supravegherii, al apărării, al energiei oceanelor și al investițiilor de ordin general în domeniul maritim, pe care le poate aduce cu sine retragerea Regatului Unit ca urmare a Brexitului;

| 40. | își exprimă îngrijorarea cu privire la posibilele consecințe asupra politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) induse de ieșirea din UE a Regatului Unit, în special în ce privește accesul în apele teritoriale ale Regatului Unit, cu un impact deosebit asupra sectoarelor de pescuit din țările învecinate. Acest lucru ar putea duce la o scădere a capturilor, cu o reducere ulterioară a ocupării forței de muncă într-un sector deja fragil, la care se adaugă denaturarea concurenței în domenii cum ar fi cotele, interzicerile aruncării înapoi în mare a capturilor, numărul maxim de zile pe mare, normele în materie de ajutoare de stat pentru acest sector și menținerea biodiversității (6); |
| --- | --- |

40.

își exprimă îngrijorarea cu privire la posibilele consecințe asupra politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) induse de ieșirea din UE a Regatului Unit, în special în ce privește accesul în apele teritoriale ale Regatului Unit, cu un impact deosebit asupra sectoarelor de pescuit din țările învecinate. Acest lucru ar putea duce la o scădere a capturilor, cu o reducere ulterioară a ocupării forței de muncă într-un sector deja fragil, la care se adaugă denaturarea concurenței în domenii cum ar fi cotele, interzicerile aruncării înapoi în mare a capturilor, numărul maxim de zile pe mare, normele în materie de ajutoare de stat pentru acest sector și menținerea biodiversității (6);

Programele de cooperare teritorială

| 41. | atrage atenția asupra importanței programelor de cooperare teritorială pentru promovarea obiectivelor strategiei pentru Oceanul Atlantic, care pun un accent sporit pe cooperarea între regiuni, pentru dezvoltarea în continuare a spațiului atlantic în conformitate cu prevederile strategiei; |
| --- | --- |

41.

atrage atenția asupra importanței programelor de cooperare teritorială pentru promovarea obiectivelor strategiei pentru Oceanul Atlantic, care pun un accent sporit pe cooperarea între regiuni, pentru dezvoltarea în continuare a spațiului atlantic în conformitate cu prevederile strategiei;

| 42. | consideră că punctele 27-30 din avizul NAT-V-021 (2012) rămân de actualitate, în special în ce privește rolul pe care cele zece programe existente în acest domeniu funcțional le-ar putea juca; |
| --- | --- |

42.

consideră că punctele 27-30 din avizul NAT-V-021 (2012) rămân de actualitate, în special în ce privește rolul pe care cele zece programe existente în acest domeniu funcțional le-ar putea juca;

| 43. | constată, în special, rolul esențial care ar putea reveni programului de cooperare pentru zona Atlanticului, dat fiind că el pune accentul pe chestiuni maritime și că acoperă întregul spațiu atlantic; |
| --- | --- |

43.

constată, în special, rolul esențial care ar putea reveni programului de cooperare pentru zona Atlanticului, dat fiind că el pune accentul pe chestiuni maritime și că acoperă întregul spațiu atlantic;

| 44. | este de acord cu cele subliniate de Comisia Arcului Atlantic din cadrul Conferinței regiunilor maritime periferice (CRMP) în declarația sa finală, prezentată cu ocazia Adunării Generale din 2017, la Les Sables d’Olonne (3 martie 2017), în special în ceea ce privește măsurile de simplificare ca parte a evaluării la jumătatea perioadei și ratele de finanțare mai flexibile (un bonus de 5 %), pentru a încuraja proiectele care abordează chestiuni relevante pentru strategia pentru Oceanul Atlantic. |
| --- | --- |

44.

este de acord cu cele subliniate de Comisia Arcului Atlantic din cadrul Conferinței regiunilor maritime periferice (CRMP) în declarația sa finală, prezentată cu ocazia Adunării Generale din 2017, la Les Sables d’Olonne (3 martie 2017), în special în ceea ce privește măsurile de simplificare ca parte a evaluării la jumătatea perioadei și ratele de finanțare mai flexibile (un bonus de 5 %), pentru a încuraja proiectele care abordează chestiuni relevante pentru strategia pentru Oceanul Atlantic.

Bruxelles, 1 decembrie 2017.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Avize precedente ale CoR:

1

CDR 6621/2016, NAT-VI-018, „Guvernanța internațională a oceanelor: o agendă pentru viitorul oceanelor noastre”;

CDR 6622/2016, NAT-VI-019, „O nouă etapă pentru politica europeană privind creșterea albastră”;

JO C 391, 18.12.2012, p. 1, NAT-V-21, „Elaborarea unei strategii maritime pentru zona Oceanului Atlantic”;

JO C 19, 21.1.2015, p. 24, NAT-V-44, „Inovarea în economia albastră: exploatarea potențialului mărilor și oceanelor noastre de a genera creștere economică și locuri de muncă”;

CDR 0019/2017, COTER-VI-22, „Spiritul antreprenorial pe insule: o contribuție la coeziunea teritorială”

(2)  Proiectul Marnet, finanțat în cadrul programului Interreg pentru zona Atlanticului 2007-2014, a elaborat o serie de indicatori socioeconomici comparativi legați de sectorul maritim, pentru a măsura impactul activităților costiere și marine în cele cinci state membre vizate.

2

(3)  NAT-V-44.

3

(4)  Proiectul Marnet, în cadrul căruia au fost culese o serie de date socioeconomice maritime din regiunile atlantice, poate fi o completare utilă în cadrul acestui demers.

4

(5)  Finanțare acordată unui prestator de servicii pentru ca acesta să ofere orientări organizațiilor publice și private, instituțiilor de cercetare și universităților, investitorilor instituționali și privați, precum și promotorilor și altor părți interesate care doresc să propună și să dezvolte proiecte pentru punerea în aplicare a planului de acțiune pentru Atlantic.

5

(6)  CRMP: Notă tehnică pentru regiunile Arcului Atlantic, februarie 2017.

6

---

| 8.5.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 164/82 |
| --- | --- | --- | --- |

8.5.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 164/82

---

Avizul Comitetului European al Regiunilor – Acte juridice care prevăd utilizarea procedurii de reglementare cu control

(2018/C 164/14)

| Raportor: | François DECOSTER (FR-ALDE), membru al Consiliului regional Hauts-de-France |
| --- | --- |
| Document de referință: | Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de adaptare la articolele 290 și 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene a unei serii de acte juridice care prevăd utilizarea procedurii de reglementare cu control
  COM(2016) 799 – 2016/0400 (COD) |

Raportor:

François DECOSTER (FR-ALDE), membru al Consiliului regional Hauts-de-France

Document de referință:

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de adaptare la articolele 290 și 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene a unei serii de acte juridice care prevăd utilizarea procedurii de reglementare cu control

COM(2016) 799 – 2016/0400 (COD)

RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL EUROPEAN AL REGIUNILOR

| 1. | consideră că este necesar ca Uniunea Europeană să aibă o competență de executare pentru a sprijini legiuitorul în legătură cu aspectele tehnice ale misiunii sale și pentru a permite astfel o aplicare uniformă și rapidă a legislației europene în cadrul UE; |
| --- | --- |

1.

consideră că este necesar ca Uniunea Europeană să aibă o competență de executare pentru a sprijini legiuitorul în legătură cu aspectele tehnice ale misiunii sale și pentru a permite astfel o aplicare uniformă și rapidă a legislației europene în cadrul UE;

| 2. | subliniază, în acest sens, că este important ca această executare să se limiteze la elementele neesențiale ale actelor legislative și să se desfășoare într-un mod cât mai transparent, sub supravegherea legiuitorului (Parlamentul European și Consiliul), a statelor membre și a autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

2.

subliniază, în acest sens, că este important ca această executare să se limiteze la elementele neesențiale ale actelor legislative și să se desfășoare într-un mod cât mai transparent, sub supravegherea legiuitorului (Parlamentul European și Consiliul), a statelor membre și a autorităților locale și regionale;

| 3. | reamintește că statele membre sunt responsabile de punerea în aplicare a legislației europene, care, foarte adesea, revine nivelului regional și local, și că implicarea lor în punerea în aplicare a actelor legislative europene este, în consecință, un imperativ democratic și practic; |
| --- | --- |

3.

reamintește că statele membre sunt responsabile de punerea în aplicare a legislației europene, care, foarte adesea, revine nivelului regional și local, și că implicarea lor în punerea în aplicare a actelor legislative europene este, în consecință, un imperativ democratic și practic;

| 4. | își reiterează sprijinul pentru reformele sistemului de comitologie introduse de Tratatul de la Lisabona și reamintește crearea a două regimuri de acte delegate și de acte de punere în aplicare reglementate prin articolele 290 și 291 din TFUE; astfel, actele delegate înlocuiesc fosta procedură de reglementare cu control (PRC), care se aplica domeniilor mai sensibile din punct de vedere politic, cum ar fi mediul, agricultura, serviciile financiare sau sănătatea; |
| --- | --- |

4.

își reiterează sprijinul pentru reformele sistemului de comitologie introduse de Tratatul de la Lisabona și reamintește crearea a două regimuri de acte delegate și de acte de punere în aplicare reglementate prin articolele 290 și 291 din TFUE; astfel, actele delegate înlocuiesc fosta procedură de reglementare cu control (PRC), care se aplica domeniilor mai sensibile din punct de vedere politic, cum ar fi mediul, agricultura, serviciile financiare sau sănătatea;

| 5. | sprijină modificarea actelor de bază existente, care fac obiectul prezentei propuneri, pentru ca trimiterile la PRC să fie înlocuite cu trimiteri la articolele 290 și 291 din TFUE; |
| --- | --- |

5.

sprijină modificarea actelor de bază existente, care fac obiectul prezentei propuneri, pentru ca trimiterile la PRC să fie înlocuite cu trimiteri la articolele 290 și 291 din TFUE;

| 6. | susține schimbarea de abordare aleasă de Comisie față de propunerea sa din 2013, care prevedea ca trimiterile la procedura de reglementare cu control prevăzute în actele de bază să fie citite ca trimiteri la articolul 290 sau la articolul 291. În cadrul acestei abordări, fiecare act de bază ar fi trebuit citit întotdeauna împreună cu regulamentul relevant, dacă acesta ar fi fost adoptat. Este de preferat să se modifice fiecare act de bază în cauză; |
| --- | --- |

6.

susține schimbarea de abordare aleasă de Comisie față de propunerea sa din 2013, care prevedea ca trimiterile la procedura de reglementare cu control prevăzute în actele de bază să fie citite ca trimiteri la articolul 290 sau la articolul 291. În cadrul acestei abordări, fiecare act de bază ar fi trebuit citit întotdeauna împreună cu regulamentul relevant, dacă acesta ar fi fost adoptat. Este de preferat să se modifice fiecare act de bază în cauză;

| 7. | în ce privește durata împuternicirii, susține poziția Comisiei potrivit căreia durata nedeterminată a împuternicirii este justificată, deoarece legiuitorul are posibilitatea de a revoca o împuternicire în toate cazurile și în orice moment. Stabilirea unei împuterniciri de cinci ani și instituirea unei cerințe de raportare înainte de reînnoirea automată ar impune Comisiei obligația de a prezenta rapoarte pentru fiecare act, în termen de cinci ani de la adoptarea propunerii supuse examinării, ceea ce ar genera o sarcină administrativă semnificativă; |
| --- | --- |

7.

în ce privește durata împuternicirii, susține poziția Comisiei potrivit căreia durata nedeterminată a împuternicirii este justificată, deoarece legiuitorul are posibilitatea de a revoca o împuternicire în toate cazurile și în orice moment. Stabilirea unei împuterniciri de cinci ani și instituirea unei cerințe de raportare înainte de reînnoirea automată ar impune Comisiei obligația de a prezenta rapoarte pentru fiecare act, în termen de cinci ani de la adoptarea propunerii supuse examinării, ceea ce ar genera o sarcină administrativă semnificativă;

Înțelegerea comună privind actele delegate

| 8. | salută semnarea Înțelegerii comune privind actele delegate între Parlamentul European, Consiliu și Comisie, anexată la Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare (1), care prevede un cadru pentru definirea obiectivelor, a domeniului de aplicare, a duratei și a condițiilor delegării; |
| --- | --- |

8.

salută semnarea Înțelegerii comune privind actele delegate între Parlamentul European, Consiliu și Comisie, anexată la Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare (1), care prevede un cadru pentru definirea obiectivelor, a domeniului de aplicare, a duratei și a condițiilor delegării;

| 9. | reamintește că, în ceea ce privește criteriile și procedura de adoptare a actelor delegate, acestea ar trebui să fie foarte clar definite și limitate în mod corect, pentru a nu diminua rolul legiuitorului; |
| --- | --- |

9.

reamintește că, în ceea ce privește criteriile și procedura de adoptare a actelor delegate, acestea ar trebui să fie foarte clar definite și limitate în mod corect, pentru a nu diminua rolul legiuitorului;

| 10. | din acest motiv, solicită ca, în cazul în care există vreo îndoială cu privire la caracterul indispensabil sau nu al unui element vizat de un proiect de act delegat, Comisia să se abțină, iar legislația să fie adoptată în conformitate cu procedurile legislative ordinare; |
| --- | --- |

10.

din acest motiv, solicită ca, în cazul în care există vreo îndoială cu privire la caracterul indispensabil sau nu al unui element vizat de un proiect de act delegat, Comisia să se abțină, iar legislația să fie adoptată în conformitate cu procedurile legislative ordinare;

| 11. | salută angajamentul clar în favoarea consultării sistematice a experților din statele membre în timpul pregătirii și elaborării actelor delegate, dar nu este sigur că această consultare este suficient definită, transparentă și obligatorie din punct de vedere juridic; |
| --- | --- |

11.

salută angajamentul clar în favoarea consultării sistematice a experților din statele membre în timpul pregătirii și elaborării actelor delegate, dar nu este sigur că această consultare este suficient definită, transparentă și obligatorie din punct de vedere juridic;

| 12. | salută consolidarea controlului Parlamentului European aplicat adoptării actelor delegate; |
| --- | --- |

12.

salută consolidarea controlului Parlamentului European aplicat adoptării actelor delegate;

| 13. | regretă, totuși, în acest sens, că nu se prevede consultarea unor reprezentanți ai autorităților locale și regionale, în pofida faptului că acestea sunt pe deplin implicate în punerea în aplicare a actelor delegate; |
| --- | --- |

13.

regretă, totuși, în acest sens, că nu se prevede consultarea unor reprezentanți ai autorităților locale și regionale, în pofida faptului că acestea sunt pe deplin implicate în punerea în aplicare a actelor delegate;

| 14. | subliniază că implicarea autorităților locale și regionale în acest control este esențială, întrucât ele reprezintă nivelul de guvernanță care pune în aplicare cea mai mare parte a legislației UE; |
| --- | --- |

14.

subliniază că implicarea autorităților locale și regionale în acest control este esențială, întrucât ele reprezintă nivelul de guvernanță care pune în aplicare cea mai mare parte a legislației UE;

| 15. | solicită ca Comitetul Regiunilor să primească toate documentele în același timp cu experții din statele membre, inclusiv proiectele de acte delegate, și să se prevadă facilitarea accesului sistematic al reprezentanților săi la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei care elaborează acte delegate; |
| --- | --- |

15.

solicită ca Comitetul Regiunilor să primească toate documentele în același timp cu experții din statele membre, inclusiv proiectele de acte delegate, și să se prevadă facilitarea accesului sistematic al reprezentanților săi la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei care elaborează acte delegate;

| 16. | salută înființarea de către Comisie, Parlamentul European și Consiliu, cel târziu până la sfârșitul anului 2017, a unui registru funcțional comun al actelor delegate, care ar putea contribui la creșterea controlului privind exercitarea de către Comisie a competențelor sale delegate și a transparenței acestora, precum și la facilitarea planificării și ar permite trasabilitatea tuturor etapelor din ciclul de viață al unui act delegat; |
| --- | --- |

16.

salută înființarea de către Comisie, Parlamentul European și Consiliu, cel târziu până la sfârșitul anului 2017, a unui registru funcțional comun al actelor delegate, care ar putea contribui la creșterea controlului privind exercitarea de către Comisie a competențelor sale delegate și a transparenței acestora, precum și la facilitarea planificării și ar permite trasabilitatea tuturor etapelor din ciclul de viață al unui act delegat;

Analiza subsidiarității și a proporționalității

| 17. | consideră că proiectul de regulament nu ridică probleme de subsidiaritate, dat fiind că este vorba de delegarea de competențe între diferite instituții ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

17.

consideră că proiectul de regulament nu ridică probleme de subsidiaritate, dat fiind că este vorba de delegarea de competențe între diferite instituții ale Uniunii Europene;

| 18. | consideră, din aceleași motive, că proiectul de regulament nu ridică probleme de proporționalitate, în sensul că acesta este adecvat pentru îndeplinirea obiectivului urmărit de regulament și pentru adaptarea unui anumit număr de acte de bază la articolele 290 și 291 din TFUE, și că nu depășește ceea ce este necesar; |
| --- | --- |

18.

consideră, din aceleași motive, că proiectul de regulament nu ridică probleme de proporționalitate, în sensul că acesta este adecvat pentru îndeplinirea obiectivului urmărit de regulament și pentru adaptarea unui anumit număr de acte de bază la articolele 290 și 291 din TFUE, și că nu depășește ceea ce este necesar;

| 19. | reamintește, cu toate acestea, importanța principiului subsidiarității și proporționalității și subliniază că aceste principii nu sunt aplicabile numai în elaborarea și adoptarea legislației UE, ci și în punerea sa în aplicare; |
| --- | --- |

19.

reamintește, cu toate acestea, importanța principiului subsidiarității și proporționalității și subliniază că aceste principii nu sunt aplicabile numai în elaborarea și adoptarea legislației UE, ci și în punerea sa în aplicare;

| 20. | este de părere că delegarea în temeiul articolului 290 din TFUE, care transferă o competență a legiuitorului Uniunii către Comisie, pune în principal o problemă de proporționalitate, în sensul că este rezultatul unui arbitraj cu privire la intensitatea normativă a actului, dar nu modifică repartizarea competențelor între Uniune și statele membre; |
| --- | --- |

20.

este de părere că delegarea în temeiul articolului 290 din TFUE, care transferă o competență a legiuitorului Uniunii către Comisie, pune în principal o problemă de proporționalitate, în sensul că este rezultatul unui arbitraj cu privire la intensitatea normativă a actului, dar nu modifică repartizarea competențelor între Uniune și statele membre;

| 21. | consideră, în schimb, că executarea în temeiul articolului 291 din TFUE constă în exercitarea de către instituțiile Uniunii a unei competențe care revine, în principal, statelor membre, fiind, prin urmare, mai mult o chestiune care ține de subsidiaritate; |
| --- | --- |

21.

consideră, în schimb, că executarea în temeiul articolului 291 din TFUE constă în exercitarea de către instituțiile Uniunii a unei competențe care revine, în principal, statelor membre, fiind, prin urmare, mai mult o chestiune care ține de subsidiaritate;

| 22. | consideră, prin urmare, că Comisia trebuie să asigure conformitatea cu aceste principii în cadrul acțiunii sale, în special în ceea ce privește adoptarea măsurilor de punere în aplicare. |
| --- | --- |

22.

consideră, prin urmare, că Comisia trebuie să asigure conformitatea cu aceste principii în cadrul acțiunii sale, în special în ceea ce privește adoptarea măsurilor de punere în aplicare.

Bruxelles, 1 decembrie 2017.

Președintele Comitetului European al Regiunilor

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

1

---