# Europos Sąjungos C 197/2018

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 197 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 61 metai2018m. birželio 8d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 197

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

61 metai2018m. birželio 8d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 531-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2018 m. sausio 17–18 D. |
| 2018/C 197/01 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė MVĮ Europoje skatinimas pagrindinį dėmesį skiriant horizontaliajam MVĮ teisės aktų rengimo metodui ir Small Business Act principo visų pirma galvokime apie mažuosius laikymasis (tiriamoji nuomonė) | 1 |
| 2018/C 197/02 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Visapusiško požiūrio į pramonės politiką Europos Sąjungoje taikymas. Gerinti verslo aplinką ir remti Europos pramonės konkurencingumą (tiriamoji nuomonė) | 10 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

531-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2018 m. sausio 17–18 D.

2018/C 197/01

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė MVĮ Europoje skatinimas pagrindinį dėmesį skiriant horizontaliajam MVĮ teisės aktų rengimo metodui ir Small Business Act principo visų pirma galvokime apie mažuosius laikymasis (tiriamoji nuomonė)

1

2018/C 197/02

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Visapusiško požiūrio į pramonės politiką Europos Sąjungoje taikymas. Gerinti verslo aplinką ir remti Europos pramonės konkurencingumą (tiriamoji nuomonė)

10

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS |
| | 531-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2018 m. sausio 17–18 D. |
| 2018/C 197/03 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui 2018 metų Sąjungos Europos standartizacijos darbo programa[COM(2017) 453 final] | 17 |
| 2018/C 197/04 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl kovos su sukčiavimu negrynosiomis mokėjimo priemonėmis ir jų klastojimu, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/413/TVR [COM(2017) 489 final – 2017/0226 (COD)] | 24 |
| 2018/C 197/05 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl privalomų automatinių apmokestinimo srities informacijos, susijusios su praneštinais tarpvalstybiniais susitarimais, mainų iš dalies keičiama Direktyva 2011/16/ES [COM(2017) 335 final – 2017/0138 (CNS)] | 29 |
| 2018/C 197/06 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos [COM(2017) 770 final] | 33 |
| 2018/C 197/07 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo derinant prie sektoriaus pokyčių, iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1071/2009 ir Reglamentas (EB) Nr. 1072/2009 [COM(2017) 281 final – 2017/0123 (COD)] | 38 |
| 2018/C 197/08 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/22/EB nuostatos dėl vykdymo užtikrinimo reikalavimų ir nustatomos konkrečios su Direktyva 96/71/EB ir Direktyva 2014/67/ES susijusios kelių transporto vairuotojų komandiravimo taisyklės(COM(2017) 278 final – 2017/0121 (COD)) ir Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami Reglamente (EB) Nr. 561/2006 nustatyti būtiniausi reikalavimai dėl maksimalios kasdienio bei kassavaitinio vairavimo trukmės, minimalių pertraukų ir kasdienio bei kassavaitinio poilsio laikotarpių ir Reglamente (ES) Nr. 165/2014 nustatyti reikalavimai dėl vietos nustatymo tachografais(COM(2017) 277 final – 2017/0122 (COD)) | 45 |
| 2018/C 197/09 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Aviacija: atvira ir susieta Europa[COM(2017) 286 final] ir dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkurencijos apsaugos oro transporto sektoriuje, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 868/2004 [COM(2017) 289 final – 2017/0116 (COD)] | 58 |
| 2018/C 197/10 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (nauja redakcija)[COM(2017) 548 final – 2017/237 (COD)] | 66 |
| 2018/C 197/11 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 726/2004 nuostatos dėl Europos vaistų agentūros būstinės vietos[COM(2017) 735 final – 2017/328 (COD)] | 71 |
| 2018/C 197/12 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 nuostatos dėl Europos bankininkystės institucijos būstinės vietos[COM(2017) 734 final – 2017/0326 (COD)] | 72 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

531-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2018 m. sausio 17–18 D.

2018/C 197/03

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui 2018 metų Sąjungos Europos standartizacijos darbo programa[COM(2017) 453 final]

[COM(2017) 453 final]

17

2018/C 197/04

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl kovos su sukčiavimu negrynosiomis mokėjimo priemonėmis ir jų klastojimu, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/413/TVR [COM(2017) 489 final – 2017/0226 (COD)]

[COM(2017) 489 final – 2017/0226 (COD)]

24

2018/C 197/05

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl privalomų automatinių apmokestinimo srities informacijos, susijusios su praneštinais tarpvalstybiniais susitarimais, mainų iš dalies keičiama Direktyva 2011/16/ES [COM(2017) 335 final – 2017/0138 (CNS)]

[COM(2017) 335 final – 2017/0138 (CNS)]

29

2018/C 197/06

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos [COM(2017) 770 final]

[COM(2017) 770 final]

33

2018/C 197/07

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo derinant prie sektoriaus pokyčių, iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1071/2009 ir Reglamentas (EB) Nr. 1072/2009 [COM(2017) 281 final – 2017/0123 (COD)]

[COM(2017) 281 final – 2017/0123 (COD)]

38

2018/C 197/08

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/22/EB nuostatos dėl vykdymo užtikrinimo reikalavimų ir nustatomos konkrečios su Direktyva 96/71/EB ir Direktyva 2014/67/ES susijusios kelių transporto vairuotojų komandiravimo taisyklės(COM(2017) 278 final – 2017/0121 (COD)) ir Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami Reglamente (EB) Nr. 561/2006 nustatyti būtiniausi reikalavimai dėl maksimalios kasdienio bei kassavaitinio vairavimo trukmės, minimalių pertraukų ir kasdienio bei kassavaitinio poilsio laikotarpių ir Reglamente (ES) Nr. 165/2014 nustatyti reikalavimai dėl vietos nustatymo tachografais(COM(2017) 277 final – 2017/0122 (COD))

(COM(2017) 278 final – 2017/0121 (COD))

(COM(2017) 277 final – 2017/0122 (COD))

45

2018/C 197/09

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Aviacija: atvira ir susieta Europa[COM(2017) 286 final] ir dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkurencijos apsaugos oro transporto sektoriuje, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 868/2004 [COM(2017) 289 final – 2017/0116 (COD)]

[COM(2017) 286 final]

[COM(2017) 289 final – 2017/0116 (COD)]

58

2018/C 197/10

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (nauja redakcija)[COM(2017) 548 final – 2017/237 (COD)]

[COM(2017) 548 final – 2017/237 (COD)]

66

2018/C 197/11

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 726/2004 nuostatos dėl Europos vaistų agentūros būstinės vietos[COM(2017) 735 final – 2017/328 (COD)]

[COM(2017) 735 final – 2017/328 (COD)]

71

2018/C 197/12

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 nuostatos dėl Europos bankininkystės institucijos būstinės vietos[COM(2017) 734 final – 2017/0326 (COD)]

[COM(2017) 734 final – 2017/0326 (COD)]

72

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

531-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2018 m. sausio 17–18 D.

| 8.6.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 197/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 197/1

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „MVĮ Europoje skatinimas pagrindinį dėmesį skiriant horizontaliajam MVĮ teisės aktų rengimo metodui ir „Small Business Act“ principo „visų pirma galvokime apie mažuosius“ laikymasis“

(tiriamoji nuomonė)

(2018/C 197/01)

| Pranešėja | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Panagiotis GKOFAS |

Pranešėja

Milena ANGELOVA

Bendrapranešėjis

Panagiotis GKOFAS

| Konsultavimasis | ES Tarybai pirmininkaujanti Bulgarija, 2017 9 5 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2017 12 18 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 1 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 531 |
| Balsavimo rezultatai
  (už/prieš/susilaikė) | 241/5/8 |

Konsultavimasis

ES Tarybai pirmininkaujanti Bulgarija, 2017 9 5

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2017 12 18

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 1 17

Plenarinė sesija Nr.

531

Balsavimo rezultatai

(už/prieš/susilaikė)

241/5/8

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) pabrėžia, kad MVĮ reikia skirti ypatingą dėmesį (1) ir ragina Europos Komisiją (EK) iniciatyvą „Small Business Act“ (SBA) ir jos principus padaryti teisiškai privalomus. Be to, Europos Sąjunga (ES), valstybės narės, įskaitant regionų ir vietos lygmenis, ir verslo asociacijos turi imtis skubių, gerai suplanuotų ir koordinuotų bendrų veiksmų, kuriais būtų siekiama realia išraiška pagerinti MVĮ padėtį. Visi subjektai turi būti įsipareigoję įgyvendinti tai, dėl ko kartu susitarė, ir turi prisiimti atsakomybę visuomenės vystymosi ir ekonominės pažangos kontekste. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Būtinas aktyvesnis socialinių partnerių ir MVĮ atstovaujančių organizacijų dalyvavimas Europos semestre, įskaitant nuoseklų ataskaitų teikimą ir valstybių narių partnerystės susitarimų įgyvendinimo ir rezultatų stebėseną. EESRK ragina EK ir Tarybą įtraukti iniciatyvos „Small Business Act“ įgyvendinimo pastovų tikrinimą į Europos semestrą ir metinę augimo apžvalgą, glaudžiai bendradarbiaujant su MVĮ atstovaujančiomis organizacijomis. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK ragina kurti įtraukią, nuoseklią ir veiksmingą horizontaliąją Europos MVĮ politiką, kurią vykdant taip pat būtų atsižvelgiama į visų įvairaus pobūdžio MVĮ pogrupių, pavyzdžiui, vertę kuriančių įmonių, labai mažų, mažųjų, šeimos, tradicinių ir atokiuose regionuose veikiančių įmonių, taip pat savarankiškai dirbančių asmenų ir amatų sektoriaus poreikius ir mano, kad labai svarbu parengti kiekvieno jų apibrėžtį (2). Turi būti veiksmingai užtikrinama laisvė užsiimti verslu, pagrįstu ekonominės demokratijos, kuri yra neatskiriama ES socialinio ir rinkos modelio dalis, formomis, kaip pripažinta ES pagrindinių teisių chartijoje, be to, Europoje turi būti stiprinama verslumo dvasia, kultūra ir švietimas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK rekomenduoja ES Tarybai pirmininkausiančioms Bulgarijai, Austrijai ir Rumunijai sudaryti nuolatinę ir veikiančią institucinę bendrą „MVĮ patariamąją grupę“ su MVĮ atstovaujančiomis organizacijomis. Ji turėtų savo darbą pradėti nuo stebėjimo, kaip įgyvendinami konkretūs 2014–2020 m. darbo planai dėl horizontaliųjų ir įvairius sektorius apimančios MVĮ politikos ir programų, ir pranešti apie juos. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK atkreipia dėmesį į būtinybę skubiai įgyvendinti konkrečius šiame dokumente pateiktus pasiūlymus ir ragina EK, Europos Parlamentą (EP) ir Tarybą imtis skubių veiksmų tuo tikslu. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Kontekstas ir dabartinė padėtis

| 2.1. | 2017 m. rugsėjo mėn. ES Tarybai pirmininkausianti Bulgarija paprašė parengti tiriamąją nuomonę dėl MVĮ skatinimo Europoje, ypatingą dėmesį skiriant horizontaliajam su MVĮ susijusiam teisėkūros metodui, Europos iniciatyvos „Small Business Act“ vykdymui ir principo „visų pirma galvokime apie mažuosius“ laikymuisi. EESRK labai vertina šią iniciatyvą, nes ji atitinka daugelį EESRK nuomonėse išreikštų raginimų Europos iniciatyvą „Small Business Act“ ir joje išdėstytus principus padaryti teisiškai privalomus. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Siekdama pradėti konsultacijas dėl aktualumo ir būtinybės atnaujinti MVĮ apibrėžtį, 2017 m. birželio mėn. EK paskelbė veiksmų planą (3). Vertinant pirmines pastabas dėl šios apibrėžties paaiškėjo, kad dauguma respondentų –18 iš 22 – mano, jog ji yra pasenusi, ir ragina ją atnaujinti ir patikslinti (4). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 2011 m. EK paskelbė komunikatą „Smulkiojo verslo akto Europai apžvalga“ (5) siekdama paspartinti jo įgyvendinimą (6), ir 2014 m. pradėjo viešas konsultacijas dėl to, kaip reikėtų peržiūrėti Smulkiojo verslo aktą (7), tačiau tenka apgailestauti, kad nebuvo imtasi jokių tolesnių politinių veiksmų šiam procesui stebėti. Smulkiojo verslo akto metinę pažangą įgyvendinant šią iniciatyvą peržiūri MVĮ atstovų tinklas, tačiau reikia daug ką nuveikti siekiant užtikrinti, kad ši informacija iš tiesų pasiektų MVĮ ir joms atstovaujančias organizacijas. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESRK vertina sutelktas EK pastangas įgyvendinti principą „visų pirma galvokime apie mažuosius“ ir ypač rūpinimąsi MVĮ interesais, kaip tai daroma įgyvendinant programą REFIT ir startuolių bei veiklą plečiančių įmonių iniciatyvą (8). |
| --- | --- |

2.4.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK apgailestauja, kad pažanga faktiškai taikant principą „visų pirma galvokime apie mažuosius“ tebėra fragmentiška ir anaiptol ne visapusiška. Toks vėluojantis įgyvendinimas yra labai pavojingas, nes MVĮ šiuo metu susiduria su daugiau problemų nei kada nors anksčiau: arši konkurencija, kvalifikuotų darbuotojų trūkumas, naujos darbo ir vartojimo formos, vis sudėtingesnis ir intensyvesnis informacijos srautas, riboti ištekliai naujovėms diegti, nuolatinis verslininko svarbos mažinimas, smarkiai svyruojančios finansų rinkos, sudėtinga prieiga prie finansavimo, didelė priklausomybė nuo išorinės aplinkos ir nedidelė derybinė galia (9). MVĮ padėtį dar labiau apsunkina pernelyg sudėtinga techninė standartizacija, intelektinės nuosavybės ir bendrosios duomenų apsaugos taisyklės, pasaulinio masto subjektų daromi rinkos pažeidimai ir kliūtys dalyvauti ES ir (arba) nacionalinėse viešosiose sutartyse ir pasaulinėse vertės grandinėse. Reikėtų kurti veiksmingesnius sprendimus, ypač tais atvejais, kai dėl struktūrinių problemų ir rinkos nepakankamumo MVĮ patiria neigiamą poveikį. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Dėl skaitmeninimo ir su juo susijusios technologinės plėtros, įskaitant e. prekybą, MVĮ ne tik įgyja vertingų galimybių, bet ir susiduria su rimtomis problemomis, dėl kurių turi keisti savo kultūrą, veiklą ir verslo modelius. Būtų labai pageidautina, kad programoje „Pramonė 4.0“ aktyviau dalyvautų ekonomikos sektoriai ir regionai, kurie yra itin svarbūs MVĮ. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Geresnis politikos formavimas ir veiksmingesnis įgyvendinimas

| 4.1. | EESRK mano, kad MVĮ apibrėžtis nėra atsakymas į visas MVĮ problemas, – tai veikiau priemonė geresnėms galimybėms naudotis paramos priemonėmis užtikrinti. Bet koks apibrėžties patikslinimas turėtų būti pagrįstas siūlomų ES MVĮ politikos krypčių ir programų pakeitimų poveikio vertinimu ir ypač tuo, kaip šiomis politikos kryptimis ir programomis prisidedama prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo. Atnaujinant apibrėžtį reikia atsižvelgti į pagrindinę rekomendaciją, pagrįstą konsultacijų rezultatais ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu (10). EESRK ragina toliau analizuoti galimybes, kaip į patikslintą apibrėžtį įtraukti bent šiuos aspektus (11): galimybę MVĮ pasirinkti, kuriuos du iš trijų rekomendacijos priedo 2 straipsnyje (12) nustatytų kriterijų atitikti, užuot taikius darbuotojų skaičiaus kriterijų (13) kaip vienintelį pagrindinį kriterijų; priemones, kuriomis prireikus būtų galima atnaujinti 2 straipsnyje nustatytas ribas, suderinant jas su naujausiu Direktyvoje 2013/34/ES (14) išdėstytu požiūriu ir iš naujo įvertinti bei peržiūrėti 3 straipsnyje išdėstytas ribojančias taisykles (15). Jeigu būtų pakoreguota MVĮ apibrėžtis, Komisija turi tai padaryti glaudžiai bendradarbiaudama su Europos, nacionalinio ir regionų lygmens MVĮ organizacijomis. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Turėtų būti taikomas išsamesnis ir diferencijuotas požiūris į MVĮ paramos priemonių kūrimą, atsižvelgiant į MVĮ heterogeniškumą ir įvairovę, taip pat įvairaus pobūdžio rinkos nepakankamumą, su kuriuo jos susiduria. Siekiant kurti ir veiksmingai įgyvendinti tinkamą politikos priemonių augimui skatinti rinkinį, turėtų būti nagrinėjami konkretūs įvairių įmonių pogrupių (16), kurie gali suteikti papildomos naudos ekonominei plėtrai (17), poreikiai, taip pat skirtingos įmonių teisinės formos ir veiklos modeliai (18), įskaitant kiekvieno pogrupio apibrėžties pateikimą (19). Įgyvendinant ES semestrą ES lygmeniu kasmet turėtų būti taikomos veiksmingos rinkodaros priemonės, taip pat turėtų būti stebima ir vertinama, kaip atliekami objektyvūs tyrimai, įskaitant kiekybines valstybėse narėse taikomų skatinimo ir paramos priemonių analizes. |
| --- | --- |

4.2.

5.   MVĮ finansavimas

| 5.1. | Daugelis MVĮ yra labai mažos įmonės, kuriose dirba savarankiškai dirbantys asmenys ir laisvųjų profesijų atstovai. Šių įmonių grupių finansavimo poreikiai yra labai konkretūs: jų prašomos sumos yra palyginti mažos, jos neturi jokių įkaitų, o jų galimybės atlikti administracinius formalumus yra labai ribotos. Vertindamas didelį jų potencialą kurti darbo vietas, visų pirma palyginti mažuose ir atokiuose miestuose, EESRK ragina EK daugiau dėmesio skirti pastangoms kurti paprastas ir lengvai prieinamas priemones jų finansavimo poreikiams tenkinti. |
| --- | --- |

5.1.

5.2.   
  Įsiskolinimai

| 5.2.1. | Kadangi MVĮ chartija ir Europos iniciatyva „Small Business Act“ yra vienos iš naujausių ES bankų sąjungos prioritetų, EESRK ragina nustatyti visapusiškesnį, išsamesnį ir nuoseklesnį požiūrį, kurį taikant būtų galima įvertinti, kaip principas „visų pirma galvokime apie mažuosius“ yra arba galėtų būti taikomas ES bankų politikai ir įvairiems valstybių narių nacionaliniams bankų ir finansų srities teisės aktams. EESRK ragina Europos bankininkystės instituciją į Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupę ir kitus atitinkamus techninius forumus įtraukti EESRK atstovus. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | EESRK ragina valstybes nares koordinuojant Europos Sąjungai kurti ir plėtoti kredito paslaugų ombudsmeno tinklą, siekiant sudaryti MVĮ ir kredito įstaigoms dar palankesnes sąlygas vesti dialogą ir užtikrinti, kad jis būtų subalansuotas. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Siekdamas sumažinti informacijos atotrūkį tarp bankų ir MVĮ ir pagerinti jų finansines žinias, EESRK siūlo, laikantis bankų grįžtamosios informacijos principų (20), prašyti pateikti kokybinius duomenis ir juos nagrinėti siekiant išsiaiškinti, kaip bankai tarpininkai naudojasi finansinėmis priemonėmis siekdami padėti toms MVĮ, kurioms labiausiai reikia finansinių išteklių (21), ir dėl kokių priežasčių šioms įmonėms kreditas nesuteikiamas. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | EESRK yra labai susirūpinęs dėl pranešimų apie banko įsipareigojimų nevykdymą, nes tokiais atvejais, kilus paprastoms pinigų srautų problemoms, kai kurios mažosios įmonės yra priverstos nutraukti veiklą, ir ragina EK imtis skubių priemonių siekiant užkirsti kelią tokiems įvykiams ateityje. Įmonės kredito kortelė, kurioje būtų saugoma kredito istorija ir kurios kredito limitą būtų galima padidinti, jei įrašai pagrįsti (22), galėtų būti vienas iš sprendimų. |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | Naujoviškos tarpusavio skolinimo platformos gali būti geras alternatyvus MVĮ finansavimo šaltinis, kurį naudojant galima vykdyti ne bankinę finansinio tarpininkavimo veiklą. Tačiau dėl neaiškių teisės ir reglamentavimo sričių vis dar negalima išnaudoti didelio šių naujų formų skolinimo potencialo. EESRK ragina politikos formuotojus, reguliavimo institucijas ir suinteresuotąsias šalis tarptautiniu lygmeniu dėti pastangas siekiant paaiškinti taisykles, kuriomis reglamentuojami pagrindiniai šios srities finansiniai tarpininkai, neužkraunant didelės reglamentavimo naštos. |
| --- | --- |

5.2.5.

| 5.2.6. | Valstybių narių geroji praktika, susijusi su galimybių lengvai ir nebrangiai gauti finansavimą užtikrinimu MVĮ, turėtų būti nagrinėjama ir platinama, taip pat reikėtų skatinti ją atkartoti. |
| --- | --- |

5.2.6.

| 5.2.7. | Dėl nepakankamo likvidumo, didelių emisijos kaštų ir didelių informacijai keliamų reikalavimų Europos MVĮ turi mažai galimybių arba visai negali patekti į įmonių obligacijų rinką. EESRK mano, kad jei bus nustatomi proporcingi MVĮ taikomi įtraukimo į biržos oficialų prekybos sąrašą ir informacijos atskleidimo reikalavimai, taikomos konkrečios paskatos ir valstybių narių lygmeniu kuriamos specializuotos MVĮ kapitalo rinkos, šias kliūtis bus galima įveikti. |
| --- | --- |

5.2.7.

5.3.   
  ES fondai

| 5.3.1. | Valstybės pagalbos taisyklės turi būti supaprastintos ir atnaujintos, kad būtų panaikinti visi su MVĮ susiję neaiškumai, ypač tie, kurie susiję su fizinių asmenų ryšiu, valstybių ir savivaldybių nuosavybe, valdų struktūra ir kitais apribojimais, kuriuos labai sunku nustatyti. EESRK pritaria 2017 m. EP Europos Sąjungos vidaus politikos generalinio direktorato paskelbto ESI fondų tyrimo išvadoms dėl perteklinio reglamentavimo, visų pirma būtinybei dar labiau supaprastinti taisykles, ne tik labiau priartinant jas prie vietos sąlygų ir lanksčiau jas taikant, nes dėl jų sudėtingumo didėja administracinė našta ir reikalavimų dubliavimosi rizika, taip pat pirmenybė teikiama taisyklių laikymuisi, o ne įgyvendintų projektų rezultatams (23). |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Kai ES lygmeniu kuriamos paramos priemonės ir programos, jos turėtų apimti kriterijus, pagal kuriuos būtų užtikrinama tinkama geografinė pusiausvyra. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | EESRK ragina EK ne atsisakyti programos COSME, o ją toliau vystyti kaip svarbų mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) paramos priemonę (24). |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | EESRK apgailestauja, kad turima labai mažai duomenų apie aiškų MVĮ politikos priemonėms pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą (DFP) skiriamų išteklių poveikį. Komitetas ragina EK skubiai spręsti šią problemą ir vertinant išteklių poveikį stebėti, kaip taikomi kokybiniai ir kiekybiniai kriterijai, ir apie tai pranešti. |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.3.5. | EESRK ragina EK ir valstybes nares veiksmingiau įgyvendinti partnerystės principą (25) nustatant kitos daugiametės finansinės programos (DFP) struktūrą. Nors socialiniams partneriams sprendimų priėmimo procese dalyvauti privaloma, iš tikrųjų yra daug kliūčių, dėl kurių jie negali realiai daryti poveikio sprendimams. |
| --- | --- |

5.3.5.

| 5.3.6. | Parama MVĮ daugiausia skiriama moksliniams tyrimams ir inovacijoms, taip pat pradedančiosioms įmonėms. Neabejodamas šių politikos priemonių svarba EESRK nori pabrėžti, kad jos bus naudingos labai nedidelei visų MVĮ daliai, todėl ragina kurti įvairesnes paramos priemones, kurios būtų skirtos visų rūšių įmonėms ir apimtų visus jų gyvavimo ciklo etapus. |
| --- | --- |

5.3.6.

5.4.   
  Nuosavybės vertybiniai popieriai

| 5.4.1. | Plėtojant kapitalo rinkų sąjungą, būtent rizikos kapitalo fondus ir privataus akcinio kapitalo rinkas, įskaitant neoficialias rinkas, taip pat skatinant neformalių investuotojų veiklą ir sutelktinį finansavimą, tam tikrų kategorijų MVĮ suteikta daugiau galimybių naudotis rizikos kapitalu. Tačiau labai didelė dalis MVĮ iš to veikiausiai negaus daug naudos. NET novatoriškoms bendrovėms, pradedančiosioms įmonėms ir vidutinėms įmonėms nelengva pasinaudoti naujosiomis priemonėmis, be to, įvairiose šalyse išlieka didelių skirtumų, susijusių su skirtingu vietos kapitalo rinkų išsivystymu ir tinkamų teisės aktų trūkumu. |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | EESRK ragina EK pateikti MVĮ daugiau informacijos ir jas konsultuoti, kad jų strateginės vizijos taikymo sritis būtų platesnė ir pagerėtų jų gebėjimai naudotis nuosavo kapitalo finansavimu. Kadangi paprastai MVĮ daugiausia naudojasi skolos finansavimo priemone, jų žinios ir supratimas apie alternatyvias priemones yra riboti ir jos dvejoja naudotis nuosavo kapitalo finansavimu. EESRK akcentuoja pastaruoju metu EK dedamas pastangas gilinti žinias apie pavienes finansines priemones, tačiau mano, kad to nepakanka, ir ragina remti ir skatinti verslo organizacijas plėtoti ilgalaikį strateginį MVĮ požiūrį į verslo finansavimą. Kadangi verslo organizacijos kasdien palaiko ryšį su MVĮ, jos gali padėti joms geriau suprasti, kaip įvairios priemonės gali padėti tenkinti įvairius MVĮ finansavimo poreikius konkrečiais jų gyvavimo ciklo etapais. |
| --- | --- |

5.4.2.

6.   Reikia įrodymais pagrįstų praktinių veiksmų MVĮ paremti

| 6.1. | Nepaisant jo potencialaus naudingumo (26), MVĮ atstovų tinklas, nemažai šalių, deja, neįrodė savo realios pridėtinės vertės ir labai sunku nustatyti jo veiklos rezultatus. Jei būtų nuspręsta atgaivinti šį puikų sumanymą kurti tokį tinklą, jam turėtų būti suteiktas svarbesnis vaidmuo, įskaitant galimybę užmegzti glaudesnį ir tiesioginį ryšį su nacionalinėmis ir vietos MVĮ atstovaujančiomis organizacijomis ir keistis gerąja patirtimi ir ataskaitomis. EESRK mano, kad tinklas turėtų kurti keitimosi gerąja patirtimi platformą ir sudaryti sąlygas ja naudotis, kad bendradarbiaujant su ES ir (arba) nacionalinėmis MVĮ atstovaujančiomis organizacijomis būtų galima rengti metinę ataskaitą dėl principo „visų pirma galvokime apie mažuosius“ laikymosi veiksmingumo. Komitetas taip pat rekomenduoja MVĮ atstovaujančioms organizacijoms paskirti atstovą, kuris bendradarbiautų su nacionaliniu atstovu MVĮ reikalams. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EESRK mano, kad atstovams yra naudinga dalyvauti metinėje MVĮ veiklos rezultatų apžvalgoje ir vadovautis bendromis EK gairėmis dėl sistemingesnio ir struktūrinio bendradarbiavimo su MVĮ atstovaujančiomis organizacijomis. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | MVĮ asamblėja yra pristatoma kaip „generalinė MVĮ asamblėja“, be to, EESRK visiškai pritaria sumanymui kurti forumą, kuriame MVĮ atstovai galėtų susitikti, kelti aktualiausius klausimus ir ieškoti sprendimų. Siekdamas padaryti, kad MVĮ asamblėja būtų veiksmingesnė, ir sustiprinti jos, kaip diskusijų ir sprendimų priėmimo platformos, vaidmenį, EESRK primygtinai rekomenduoja:






  — | kasmet rengiant asamblėjos posėdžius ir planuojant tolesnius veiksmus labiau įtraukti MVĮ atstovaujančias organizacijas ir leisti joms iš tiesų atlikti patariamąjį vaidmenį, |
| --- | --- | --- |

6.3.

—

kasmet rengiant asamblėjos posėdžius ir planuojant tolesnius veiksmus labiau įtraukti MVĮ atstovaujančias organizacijas ir leisti joms iš tiesų atlikti patariamąjį vaidmenį,

| — | per asamblėjos posėdžius pateikti daugiau analitinės medžiagos, kurioje būtų minimi svarbūs faktai, tendencijos ir nešališkų mokslininkų, visų pirma akademinių institucijų, pristatyti lūkesčiai, |
| --- | --- |

—

per asamblėjos posėdžius pateikti daugiau analitinės medžiagos, kurioje būtų minimi svarbūs faktai, tendencijos ir nešališkų mokslininkų, visų pirma akademinių institucijų, pristatyti lūkesčiai,

| — | sekti gerais pavyzdžiais ir nedelsiant sėkmingai atlikti panašaus masto forumų lyginamąją analizę (27), |
| --- | --- |

—

sekti gerais pavyzdžiais ir nedelsiant sėkmingai atlikti panašaus masto forumų lyginamąją analizę (27),

| — | priimti skaidrią ir visa apimančią kvietimų dalyvauti asamblėjoje teikimo procedūrą, kuria būtų užtikrinama, kad joje dalyvautų įvairūs verslininkai, MVĮ atstovaujančios organizacijos, tarpininkai, akademinių ir mokslinių tyrimų institucijų atstovai ir politikos formuotojai iš visų valstybių narių (28), |
| --- | --- |

—

priimti skaidrią ir visa apimančią kvietimų dalyvauti asamblėjoje teikimo procedūrą, kuria būtų užtikrinama, kad joje dalyvautų įvairūs verslininkai, MVĮ atstovaujančios organizacijos, tarpininkai, akademinių ir mokslinių tyrimų institucijų atstovai ir politikos formuotojai iš visų valstybių narių (28),

| — | remiantis asamblėjos diskusijomis ir veikla, pavyzdžiui, pagrindiniais aspektais, darbų sąrašais ir pan., siekti apčiuopiamų rezultatų. Kasmet reikėtų rengti praėjusių metų sprendimų įgyvendinimo ataskaitą, su kuria turėtų būti galima susipažinti, |
| --- | --- |

—

remiantis asamblėjos diskusijomis ir veikla, pavyzdžiui, pagrindiniais aspektais, darbų sąrašais ir pan., siekti apčiuopiamų rezultatų. Kasmet reikėtų rengti praėjusių metų sprendimų įgyvendinimo ataskaitą, su kuria turėtų būti galima susipažinti,

| — | derinant asamblėjos programą ir klausimų, kuriuos per ją reikia aptarti, taikymo sritį įtraukti konsultacijas su MVĮ ir jų atstovais. |
| --- | --- |

—

derinant asamblėjos programą ir klausimų, kuriuos per ją reikia aptarti, taikymo sritį įtraukti konsultacijas su MVĮ ir jų atstovais.

| 6.4. | Tvirtai įsitikinęs, kad užtikrinant atstovavimą ES, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis didinamas politikos ir priemonių veiksmingumas ir gali būti suteikiamas papildomas postūmis sektorių lygmeniu vesti socialinį dialogą, EESRK ragina geriau atstovauti MVĮ investuojant į stiprių MVĮ atstovaujančių organizacijų bendrus veiksmus ir keitimąsi patirtimi ir gerąja praktika. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Kai kurie MVĮ svarbūs EK informaciniai interneto portalai nėra išversti į visas ES kalbas, dėl to MVĮ atsiduria nepalankioje padėtyje. Tas pats pasakytina apie daugelį viešų konsultacijų. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | EESRK yra susirūpinęs, kad pernelyg daug EK tyrimų ir apklausų perduodama vykdyti privatiems konsultantams, kurie gerai neišmano MVĮ politikos krypčių ir jų poveikio, nes kasdien nepalaiko ryšio su MVĮ ir joms neatstovauja. Skubiai reikia užtikrinti, kad nepriklausomos mokslo įstaigos ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės, kuriamos bendradarbiaujant su MVĮ atstovaujančiomis organizacijomis, ES lygmeniu MVĮ teiktų pridėtinę vertę. |
| --- | --- |

6.6.

7.   Administracinė ir reglamentavimo našta

| 7.1. | Jei Europos, nacionalinės, regionų ir vietos valdžios reglamentavimo našta yra pernelyg didelė, ji išlieka viena svarbiausių kliūčių MVĮ, nes jos paprastai būna menkai pasirengusios spręsti tokio pobūdžio problemas. EESRK pritaria, kad reikia mažinti biurokratizmą ir suvaržymus mažosioms, vidutinėms ir labai mažoms įmonėms bei piliečiams. Komisija turėtų sutelkti dėmesį į kokybę, o ne kiekybę ir visų pirma mažinti biurokratizmą, dėl kurio įmonės patiria daug išlaidų, mažėja jų konkurencingumas ir trukdo joms diegti naujoves ir kurti darbo vietas. Savaime suprantama, kad tai turi būti daroma atsižvelgiant į tikslą ir uždavinius, kuriems pasiekti buvo nustatyti įsipareigojimai. EESRK primygtinai reikalauja, kad atitikties procedūros nebūtų pernelyg brangios ir ilgos. Rengiant teisės aktus Europos, nacionaliniu ir regionų lygmenimis reikia skatinti taikyti tyliojo sutikimo principą. Valstybės narės turi būti skatinamos užtikrinti, kad jų administraciniai mokesčiai neviršytų administracinių išlaidų. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Vienkartinio duomenų pateikimo principą ir poveikio MVĮ tyrimą atitinkamos EK tarnybos (29) turėtų taikyti kruopščiau ir sistemingiau ir jie turėtų būti teisiškai privalomi; šiuo metu praktinis jų taikymas yra labai ribotas, nes priklauso nuo valstybių narių geros valios. Šio tikslo turi būti siekiama pasitelkiant teisės aktus ir poveikio MVĮ turinčias administracines procedūras (pavyzdžiui, suteikiant galimybę derėtis su vienu atstovu ir sumažinant pareigą pranešti (30)). EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad nors ir svarbu vengti teikti vienodus informacijos prašymus, siekiant užtikrinti gerą viešąjį valdymą reikėtų, kad valdžios institucijų duomenų registruose būtų tinkami ir esminiai duomenys bei informacija, skirti rengti, stebėti ir vertinti politiką. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EESRK ragina EK peržiūrėti savo įsipareigojimus vertinti skirtingus teisės aktus ir taisykles, kurie dar rengiami arba kuriuos įgyvendinti vėluojama, ir nedelsiant įvertinti su MVĮ susijusius teisės aktus ir taisykles. Komitetas ragina EK sustiprinti ir padidinti specialaus MVĮ skirto direktorato administracinius gebėjimus. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EK turi užtikrinti, kad atliekant poveikio vertinimą ir įgyvendinant programą REFIT, kai taikytina, ypatingas dėmesys būtų skiriamas MVĮ poreikiams. Tai daryti turi ir valstybės narės. Europos iniciatyvos „Small Business Act“ apžvalgoje nurodytas EK ketinimas nagrinėti „galimybę mažinti valstybių narių „perteklinį reguliavimą“ turi būti praktiškai įgyvendintas (31) laikantis komunikato dėl sumanaus reguliavimo, neatleidžiant nuo įpareigojimo taikyti teisės aktus dėl piliečių, darbuotojų ir vartotojų apsaugos, lyčių lygybės arba aplinkos apsaugos standartų (32), be kita ko, skatinant valstybes nares paskirti tam tikrą centrinę įstaigą, atsakingą už stebėseną. Šiuo tikslu prižiūrint, ar nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis ES teisės aktai į nacionalinę teisę perkeliami nuosekliai, gali būti teikiama išankstinio įspėjimo paslauga, siekiant išvengti perteklinio reglamentavimo teisės aktų arba nereikalingos administracinės naštos. EESRK taip pat siūlo nustatyti, kad į MVĮ atstovų darbotvarkes būtų privaloma įtraukti EK reglamentavimo darbotvarkės klausimus. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | EESRK ragina Europos ir nacionalinės politikos formuotojus užtikrinti, kad ES, nacionalinių, regionų ir vietos verslo asociacijų atstovai sistemingai tikrintų naujus teisės aktus ir tai, kaip jie įgyvendinami. Nereikalingų išlaidų ir naštos mažinimas turėtų būti grindžiamas kiekvienu konkrečiu atveju atliekamu vertinimu. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Pripažindamas ypatingą verslo perdavimo MVĮ, visų pirma šeimos įmonėms, svarbą EESRK ragina imtis neatidėliotinų priemonių siekiant sudaryti verslo perdavimui palankesnes sąlygas ir jį racionalizuoti pagrįstomis sąnaudomis. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Rizikos prisiėmimo kultūra turi būti plačiau skatinama, be kita ko, kuriant palankesnę teisės aktų antrosios galimybės sistemą. Tokie projektai kaip PRE-SOLVE ir Early Warning Europe turėtų būti plėtojami toliau ir kartojami, kad apimtų visas valstybes nares. |
| --- | --- |

7.7.

8.   Žmogiškieji ištekliai

| 8.1. | Nors daugelį naujų darbo vietų Europos Sąjungoje kuria MVĮ, neseniai jos susidūrė su rimtomis problemomis įdarbinti aukštos kvalifikacijos darbuotojus, ypač tuos, kurie turi su skaitmenine ekonomika susijusius įgūdžius, nes, mažėjant gyventojų skaičiui ir gyventojams senėjant, daugelyje regionų blogėja demografinė padėtis. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | NET ir tuose regionuose, kuriuose gyventojų skaičius auga, MVĮ sunku samdyti ir išlaikyti aukštos kvalifikacijos darbuotojus ir laikytis didėjančių reglamentavimo ir biurokratinių reikalavimų, kuriuos nustato darbo rinkos institucijos. MVĮ reikia pagalbos nustatant, pritraukiant ir mokant darbuotojus. Reikia imtis priemonių, kuriomis būtų remiamos sveikatos ir saugos mokymus rengiančios ir sveikatos priežiūros paslaugas darbuotojams teikiančios MVĮ, pavyzdžiui, tokias paslaugas siūlyti teikti MVĮ klasteriui ar grupei, kad išlaidos ir techniniai formalumai būtų mažesni. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | EESRK ragina EK kurti paramos priemones rengiant ne sezono metu įgyvendinamas ir konkretiems poreikiams pritaikytas mokymo programas, kad jų darbuotojai įgytų aukštesnę kvalifikaciją, ir skatinti valstybes nares kurti sistemas, kurias taikant tokios programos būtų reguliariai siūlomos, nes mažos įmonės patiria nuostolių dėl daug iš darbo išeinančių darbuotojų. Šios priemonės padės MVĮ įveikti darbo rinkos trūkumus, trukdančius joms sėkmingai veikti. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Visų pirma, EESRK pabrėžia būtinybę siekiant spręsti jaunimo nedarbo problemas didinti pameistrystės programų skaičių ir rengti specialias mentorystes ir kuratorystės programas. Tai turi būti daroma užtikrinant, kad MVĮ patirtų kuo mažiau administracinės naštos. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | EESRK pažymi, kad užimtumas pirmiausia didėja MVĮ sektoriuje, ypač vidutinėse įmonėse. Be to, sunku rasti tinkamų būdų suteikti šių įmonių darbuotojams ir darbdaviams galimybę vesti socialinį dialogą ir suteikti jam konkrečią struktūrą. Šiuo tikslu gali padėti iniciatyva, kuria siekiama rinkti naujoviškus įvairių šalių geriausios patirties pavyzdžius. |
| --- | --- |

8.5.

9.   Verslumas

| 9.1. | Atsižvelgdamas į ankstesnes savo nuomones (33), EESRK reiškia susirūpinimą, nes iš naujausių duomenų matyti, kad verslumas dėl būtinybės dažnesnis už verslumą pasinaudojus galimybe, ir ragina EK ir valstybes nares pradėti kurti priemones šiai tendencijai pakeisti priešinga kryptimi (34) ir skatinti stipresnę verslumo kultūrą Europoje. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Verslumo veiksmų planas (35) toli gražu nėra įgyvendintas. EESRK manymu, bet koks tolesnis atidėliojimas yra labai kenksmingas, nes visoje Europoje verslumo dvasia jau ne tokia stipri, palyginti su kitomis pasaulio šalimis, o taikomų priemonių poveikis yra nedidelis (36). |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Nedidelis MVĮ susidomėjimas skaitmenine vidaus rinka plėtojant tarpvalstybinius prekybos santykius yra dar vienas joms ir ypač labai mažoms įmonėms susirūpinimą keliantis klausimas. Jos turėtų būti skatinamos dalyvauti tomis pačiomis rinkos sąlygomis ir vienodomis galimybėmis su dideliais tarptautiniais ir Europos prekiautojais internetu. MVĮ turi būti patikintos dėl savo teisės pasirinkti, kurioje rinkoje vykdyti veiklą, ir dėl savo laisvės sudaryti sutartis, kad būtų susigrąžintas pasitikėjimas tarpvalstybinių sandorių internetu vykdymu. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | EESRK ragina kurti bendras teigiamas sąlygas, kuriomis būtų galima skatinti visų verslininkų veiklą, neskiriant ypatingo dėmesio tam tikroms verslininkų grupėms. Šiuo tikslu reikia skubiai rengti veiksmų planą dėl verslumu pagrįsto mąstymo ugdymo. |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | Atkreipdamas dėmesį į kultūros ir socialinių normų svarbą, EESRK ragina EK ir valstybes nares novatoriškiau ieškoti būdų, kaip kovoti su rizikos baime. Verslininkų ir įmonių vertė, taip pat svarbus jų vaidmuo didinant užimtumą ir skatinant augimą turi būti labiau propaguojami, be kita ko, kuriant specialų verslininkų teisių ramstį (37), kuris turėtų apimti visas specialias verslumo formas, ir kuriuos nors metus paskelbiant Verslininkų metais. EK ir valstybės narės turi gerinti pagrindines sąlygas verslui, pavyzdžiui, galimybę gauti finansavimą, reglamentavimo sistemą ir verslumo ugdymą. |
| --- | --- |

9.5.

| 9.6. | EESRK ragina EK remti ir skatinti teikti konsultavimo paslaugas ir kurti mažųjų bei tradicinių šeimos įmonių valdymo gerinimo programas, nes viskas šiose įmonėse yra tiesiogiai susiję su šiuo veiksniu, taip pat mokymosi visą gyvenimą programas, be kita ko, kuriant internetines švietimo priemones, susijusias su verslo planavimu ir gamybos standartais, vartotojų teisės aktais ar kitais įstatymais. |
| --- | --- |

9.6.

10.   Patekimas į rinką

| 10.1. | Kai kurie tyrimai rodo, kad labai nedidelė MVĮ (38) dalis vidaus rinką laiko savo šalies rinka. Nors dauguma MVĮ yra vietos, jų veikla labai priklauso nuo vidaus rinką reglamentuojančių teisės aktų. EESRK ragina ir produktų, ir paslaugų vidaus rinką stiprinti, reguliavimo kliūtis ir administracinę naštą mažinti, ir kurti priemones MVĮ plėsti vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | EESRK ragina EK nustatyti, kurios mažosioms ir vidutinėms įmonėms taikomos įvairių sektorių priemonės galėtų padėti MVĮ būti aktyvesnėms ir dalyvauti sudarant prekybos susitarimus ir vedant derybas dėl prekybos apsaugos, ir stengtis toliau skatinti veiksmingiausias priemones, suteikiant principui „visų pirma galvokime apie mažuosius“ svarbiausią vietą ES prekybos politikoje. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | EESRK pabrėžia, kad mažosios ir vidutinės įmonės tampa vis svarbesne tema ES ir ragina imtis skubių veiksmų padidinti jų internacionalizavimą, sudarant joms sąlygas pasinaudoti užsienio rinkų teikiamomis galimybėmis. |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | EESRK ragina EK užtikrinti geresnį ir veiksmingesnį MVĮ centrų, skirtų padėti MVĮ patekti į svarbias rinkas, pavyzdžiui, Kinijos, Japonijos ir pan., darbą. Komitetas ragina EK užtikrinti geresnį ir veiksmingesnį MVĮ atstovaujančių organizacijų ir standartizacijos institucijų bendradarbiavimą laikantis esamų ir naujų ES techninių standartų. |
| --- | --- |

10.4.

| 10.5. | Kai kurios valstybės narės praneša apie nesąžiningą prekybos praktiką, vykdomą pasitelkiant dideles prekybos grandines, dėl kurios MVĮ nustatomos labai sunkios prekybos sąlygos. Šią problemą reikia toliau nagrinėti ir tinkamai spręsti. |
| --- | --- |

10.5.

| 10.6. | EESRK taip pat ragina EK dėti daugiau pastangų pasitelkiant savo Europos ir nacionalines programas didinti mažųjų įmonių, sudarančių viešųjų pirkimų sutartis, skaičių (39). |
| --- | --- |

10.6.

| 10.7. | EESRK mano, jog MVĮ atstovaujančias organizacijas svarbu įtraukti į partnerystes, kad, pasitelkdamos mokymus ir geresnį koordinavimą, jos galėtų šalinti gaivalinių ir negaivalinių ES masto nelaimių padarinius. |
| --- | --- |

10.7.

2018 m. sausio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---

(1)  Tai ypač svarbu dabar, nes praėjo 35 metai po to, kai EP paskelbė Europos MVĮ ir smulkiojo verslo metus, 25 metai po to, kai buvo pradėta kurti vidaus rinka, ir 15 metų po euro įvedimo.

1

(2)  OL C 318, 2009 12 23, p. 22; OL C 226, 2014 7 16, p. 10.

2

(3)  http://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/sme-definition_lt.

3

(4)  http://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/initiatives/ares-2017-2868537/feedback_en?size=10&page=2. EK pastangos pradėti kitą konsultacijų visomis ES kalbomis etapą nusipelno pagyrimo, nes sudaromos sąlygos gauti daugiau informacijos.

4

(5)  COM(2011) 78 galutinis.

5

(6)  COM(2008) 394 galutinis.

6

(7)  https://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/small-business-act_lt, Nuoroda. Ares(2015)812234–2015 2 15.

7

(8)  COM(2016) 733 final.

8

(9)  Įvairūs tyrimai (pvz., EP, 2011 m.; CSES, 2012 m.; EK, 2008 m.; EBPO, 1998 m.).

9

(10)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=uriserv:OJ.C_.2017.030.01.0056.01.ENG&toc=OJ:C:2017:030:FULL, http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=183329&pageIndex=0&doclang=LT&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=687947, http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=183335&pageIndex=0&doclang=LT&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=691887.

10

(11)  OL C 81, 2018 3 2, p. 1.

11

(12)  Rekomendacijos 2003/361/EB priedo 2 straipsnis.

12

(13)  Rekomendacijos 2003/361/EB priedo 4 straipsnis.

13

(14)  2013 m. birželio 26 d. Direktyva 2013/34/ES.

14

(15)  Rekomendacijos 2003/361/EB priedo 3 straipsnis.

15

(16)  OL C 81, 2018 3 2, p. 1.

16

(17)  OL C 81, 2018 3 2, p. 1.

17

(18)  OL C 345, 2017 10 13, p. 15, (3.2 punktas).

18

(19)  OL C 318, 2009 12 23, p. 22; OL C 226, 2014 7 16, p. 10.

19

(20)  http://www.ebf.eu/wp-content/uploads/2017/06/High-level-principles-on-feedback-given-by-banks-on-declined-SME-credit-applications.pdf.

20

(21)  Siekiama panaikinti taikomą neigiamą praktiką, kai komerciniai bankai savo lojaliems klientams siūlo pigius, ES remiamus finansinius išteklius, o didžioji dalis MVĮ negali jais naudotis.

21

(22)  Pavyzdžiui, Vengrijoje naudojama kortelė „Széchenyi card“.

22

(23)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/585906/IPOL_STU(2017)585906_EN.pdf.

23

(24)  OL C 181, 2012 6 21, p. 125.

24

(25)  Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 5 straipsnis, toliau išplėtotas Deleguotajame reglamente (ES) Nr. 240/2014.

25

(26)  http://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/small-business-act/sme-envoys_lt. Veiklos ataskaitas ir kitus dokumentus žr. http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2666.

26

(27)  Pavyzdžiui, finansų forumas „EuroFi“ (http://www.eurofi.net/), metinis finansinių paslaugų forumas ir kt.

27

(28)  Atstovavimo MVĮ klausimą šiuo metu reikia aptarti, nes į MVĮ asamblėją ir Europos įmonių apdovanojimus galima patekti tik gavus asmeninį EK kvietimą. Dėl to susiklostė tokia padėtis, kad kasmet susirenka tie patys dalyviai, tačiau neužtikrinama, kad jie atstovautų savo šalių MVĮ bendruomenėms arba galėtų toms bendruomenėms perduoti asamblėjos pranešimus. Šiomis temomis pasiūlymų nepateikta, o į darbotvarkę įtraukti tik nenuoseklūs verslumo pavyzdžiai. Asamblėjoje neaptariami svarbūs klausimai ir pasiūlymai neteikiami.

28

(29)  http://www.eurochambres.eu/Content/Default.asp?PageID=1&DocID=7733.

29

(30)  COM(2011) 78 final, p. 8.

30

(31)  COM(2011) 78 final, p. 8.

31

(32)  OL C 303, 2016 8 19, p. 45 (§ 2.9.1).

32

(33)  OL C 81, 2018 3 2, p. 1.

33

(34)  Iš duomenų matyti, kad nuo 2008 m. prasidėjusios krizės penkerius metus MVĮ skaičius augo, o pridėtinė vertė ir darbuotojų skaičius mažėjo. EK MVĮ veiklos rezultatų peržiūros duomenys (2014 m. leidimas).

34

(35)  COM(2012) 795 final.

35

(36)  EESRK tyrimas „ES 2007–2015 m. MVĮ politikos veiksmingumo vertinimas“

36

(37)  http://www.eurochambres.eu/custom/EUROCHAMBRES_proposal_for_a_European_Pillar_of_Entrepreneurial_Rights-2016-00213-01.pdf.

37

(38)  Švedijoje tik 6 % MVĮ.

38

(39)  https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/strategy_en; https://www.ppact.eu/; www.sesamproject.eu; http://www.tenderio.com/.

39

---

| 8.6.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 197/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 197/10

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Visapusiško požiūrio į pramonės politiką Europos Sąjungoje taikymas. Gerinti verslo aplinką ir remti Europos pramonės konkurencingumą“

(tiriamoji nuomonė)

(2018/C 197/02)

| Pranešėjas: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis: | DIRK BERGRATH |

Pranešėjas:

Gonçalo LOBO XAVIER

Bendrapranešėjis:

DIRK BERGRATH

| Konsultavimasis | Tarybai pirmininkaujanti Bulgarija, 2017 9 5 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2017 12 18 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 1 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 531 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 134/1/0 |

Konsultavimasis

Tarybai pirmininkaujanti Bulgarija, 2017 9 5

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2017 12 18

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 1 17

Plenarinė sesija Nr.

531

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

134/1/0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK pripažįsta, kad atnaujinta ES pramonės politikos strategija yra vienas pagrindinių veiksnių siekiant skatinti valstybių narių augimą ir spartų prisitaikymą prie naujų tendencijų ir naujo ekonominio modelio. Pramonė platesne prasme yra labai svarbi darbo vietų kūrimui. Tačiau EESRK primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares priimti visuotine vizija paremtą ilgalaikę ir išsamią strategiją problemoms spręsti, o ne laikytis trumpalaikiais taisomaisiais veiksmais grindžiamo požiūrio, kuriuo nebūtų užtikrintas augimas ir darbo vietų kūrimas konkretesniu ir tvaresniu būdu. Atsižvelgiant į tai, Komisijai vertėtų parengti lyginamąją įvairių JAV, Kinijoje ir Korėjoje patvirtintų planų gamybos pramonei paremti analizę. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sparčiai besiplečiančios verslo paslaugos jau yra labai svarbios gamybos veiklai, ypač MVĮ. Siekiant efektyvumo ir konkurencingumo labai svarbus yra tinkamas verslo paslaugų ir gamybos derinimas, todėl jis turi būti šiuolaikinės pramonės politikos strategijos dalis. Startuoliai turi būti skatinami ieškoti sprendimų, kurie paskatintų pramoninę veiklą ir padidintų konkurencingumą, ypač jeigu jie nori būti tvarūs ilguoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Siekis, kad iki 2020 m. pramonės įnašas į ES BVP sudarytų maždaug 20 % (1), palyginti su dabartiniais 15,1 %, turi būti ne vien tik politinis tikslas, bet ir prioritetas, pritaikytas ilgalaikei perspektyvai. Europos politika turi būti orientuota į šį tikslą, bet visada turi būti atsižvelgiama į kiekvienos valstybės narės struktūrinius skirtumus ir būtinybę išvengti bendrosios rinkos susiskaidymo. Tai turėtų ir toliau būti Komisijos prioritetas. Apibrėžus naujus, patikimus ir išmatuojamus tikslus, taip pat būtų sustiprintas valstybių narių įsipareigojimas ir pramonės veiklos indėlio į Europos piliečių gerovę supratimas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK palankiai vertina Pirmininko J. -C. Junckerio nurodytą tikslą siekti stipresnės ir konkurencingesnės Europos pramonės, kad ši išliktų arba taptų pirmaujančia pasaulyje inovacijų, skaitmeninimo ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo srityse. Šiam tikslui pasiekti Europai reikalinga ilgalaikė strategija, pagrįsta tikra pažangiąja specializacija bei valstybių narių struktūrine įvairove ir lankstumu, ir numatant pagrindinius, skubius ir beprecedenčius veiklos aplinkos pokyčius. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK mano, kad, norint pasiekti geresnę pusiausvyrą tarp valstybių narių konkurencingumo srityje, būtina įgyvendinti socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų sutartas struktūrines reformas bei į darbotvarkę įtraukti konkrečius politikos pokyčius švietimo, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, viešojo ir privataus sektoriaus investicijų bei darbo našumo srityse. Būtina keistis geriausia praktika šiose konkrečiose srityse. Būtent dėl dabartinių teigiamų Europos ekonominės veiklos rezultatų dabar yra tinkamiausias laikas tai padaryti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK tvirtai tiki, kad bet kokios inovacijomis ir konkurencija grindžiamos pramonės politikos prioritetas turi būti Europos patrauklumo didinimas ir kad į darbotvarkę būtina įtraukti kai kurių sektorių sugrąžinimą. Toks sugrąžinimas turi būti grindžiamas tokiais svarbiausiais Europos pranašumais kaip žiniomis grindžiamas ekonominis modelis, inovacijos, aukšta kvalifikacija, moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, taip pat verslui palanki ir darni, ES socialinius standartus atitinkanti aplinka. Tai galima pasiekti tik stambioms įmonėms glaudžiai bendradarbiaujant su MVĮ siekiant užbaigti sėkmingą inovacijų ciklą. Šis bendradarbiavimas turi atsispindėti skirstant ES moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms skirtą ES finansavimą ir jis turėtų būti sustiprintas pagal daugiametę finansinę programą (2014–2020 m.). Dėl palankių fiskalinės politikos krypčių turėtų būti daug lengviau skirti naujų išteklių, kuriais tiesiogiai siekiama didinti Europos pramonės konkurencingumą. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK remia kasmetinę Europos pramonės dieną, rengiamą siekiant atkreipti dėmesį į ES prioritetus ir didinti informuotumą apie šį tikslą. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad organizuojant Pramonės dieną būtina pasitelkti socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas ir jų gebėjimą bendradarbiauti sprendžiant šį uždavinį. Svarbu, kad visi Europos piliečiai suprastų prekių ženklo „Made in Europe“ galią ir kiekvienam tenkantį vaidmenį siekiant šio tikslo. Europos pramonė daro poveikį visuomenei, ir Europos piliečiams tai turi būti aišku. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK atkreipia dėmesį į būtinybę sukurti ir pritaikyti naują įgūdžių ugdymo politiką. Šį uždavinį Europa turi spręsti pasitelkdama pilietinės visuomenės organizacijas ir socialinius partnerius, kad būtų užtikrinta pagarba esamiems darbuotojams, jų teisės ir pareigos, bet kartu žvelgdama į ateitį ir suprasdama būtinybę paspartinti švietimo ir mokymo sistemų pritaikymą naujoms ateities darbo vietoms. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą sukurti kokybišką ir veiksmingą pameistrystės europinę sistemą, kuri padėtų įveikti darbo rinkos trūkumus ir aprūpinti įmones reikiamų praktinių įgūdžių ir žinių turinčiais darbuotojais (2). Europos darbo jėgos kokybė ir kiekybė veikiausiai yra vienas svarbiausių Europos konkurencingumui kylančių iššūkių, ir kiekviena valstybė narė turi dalyvauti atliekant šią milžinišką užduotį. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK mano, kad siekiant sudaryti vienodas sąlygas labai svarbu, kad būtų pasiektas pasaulinio masto dalyvių kompromisas dėl sąžiningos prekybos (3). Europa turi būti tvarumo, Europos socialinių standartų laikymosi ir sąžiningos konkurencijos pavyzdys, aktyviai įtraukdama į šią veiklą kitus regionus. Tačiau Europa negali nepaisyti „blogos praktikos“ dėl kitų pasaulinio masto dalyvių, kurie kelia pavojų Europos vertybėms, konkurencingumui, darbo vietoms ir gerovei. Europa turi būti budri ir taikyti tinkamas priemones, kad paremtų savo vertybes ir pramonės įmones. Perteklinių pajėgumų, neteisėtos valstybės pagalbos ir kitų nesąžiningos konkurencijos formų klausimai turi būti sprendžiami ES teisės aktais, kartu laikantis PPO taisyklių. Europos Komisijos nustatytos antidempingo priemonės labai svarbios siekiant užtikrinti sąžiningą verslo aplinką, tačiau jos turi būti geriau prižiūrimos, spartesnės ir lankstesnės, kad būtų pasiektas galutinis tikslas be netiesioginio „šalutinio poveikio“ įvairiems pramonės sektoriams (4). |
| --- | --- |

1.10.

2.   Dabartinė padėtis Europoje ir Komisijos komunikatas

| 2.1. | Europos Sąjungos Tarybai pirmininkausiančios Bulgarijos prašymas gautas likus keletui dienų iki Europos Komisijos komunikato „Investavimas į pažangią, novatorišką ir tvarią pramonę. Atnaujinta ES pramonės politikos strategija“ paskelbimo. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamentas paragino sukurti plataus užmojo ES pramonės politikos strategiją, įskaitant „Sąjungos strategiją ir veiksmų planą kuriant nuoseklią ir išsamią pramonės politiką, kuria siekiama Europos pramonės pertvarkymo, numatant tikslus, rodiklius, priemones ir laikotarpius“. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Vėliau paskelbtas Komisijos komunikatas rodo bent jau jos susirūpinimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Šia nuomone nesiekiama sutelkti dėmesį į komunikatą. Tačiau negalima ignoruoti šių punktų:






  — | komunikate teigiama, kad nuo 2009 m. Europos pramonė stabiliai auga. Sunku suprasti, kodėl Komisija remiasi 2009 m., kurie buvo blogiausi ekonomikos krizės metai. Nepaisant – arba būtent dėl – struktūrinių reformų ir į pasiūlą orientuotos politikos, kuri vis dar trukdo paklausos didėjimui Europos atokiausiuose regionuose, nei gamybos pramonės pridėtinės vertės, nei užimtumo dalis negrįžo į prieš krizę 2007 m. buvusį lygį; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

komunikate teigiama, kad nuo 2009 m. Europos pramonė stabiliai auga. Sunku suprasti, kodėl Komisija remiasi 2009 m., kurie buvo blogiausi ekonomikos krizės metai. Nepaisant – arba būtent dėl – struktūrinių reformų ir į pasiūlą orientuotos politikos, kuri vis dar trukdo paklausos didėjimui Europos atokiausiuose regionuose, nei gamybos pramonės pridėtinės vertės, nei užimtumo dalis negrįžo į prieš krizę 2007 m. buvusį lygį;

| — | sunku tiksliai nustatyti, kuo Komisijos požiūris yra naujas. Komunikatą daugiausia sudaro įprastos Komisijos rekomendacijos dėl (į pasiūlą orientuotos) pramonės politikos: mažinti biurokratizmą, stiprinti bendrąją rinką ir plėtoti kapitalo investicijas (rizikos kapitalo pakeitimo vertybiniais popieriais rinkos atgaivinimas, Europos strateginių investicijų fondas (ESIF) ir kt.); |
| --- | --- |

—

sunku tiksliai nustatyti, kuo Komisijos požiūris yra naujas. Komunikatą daugiausia sudaro įprastos Komisijos rekomendacijos dėl (į pasiūlą orientuotos) pramonės politikos: mažinti biurokratizmą, stiprinti bendrąją rinką ir plėtoti kapitalo investicijas (rizikos kapitalo pakeitimo vertybiniais popieriais rinkos atgaivinimas, Europos strateginių investicijų fondas (ESIF) ir kt.);

| — | be bendrosios rinkos strategijos, Komisija pabrėžia papildomų kvalifikacijos kėlimo priemonių būtinybę. Tačiau, išskyrus Komisijos ketinimą didinti paramą rengiant „nacionalines įgūdžių gerinimo strategijas“, pritaikant jas kitiems sektoriams (t. y. plieno, popieriaus, žaliųjų technologijų ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos), jokių konkrečių pasiūlymų iš tiesų nepateikiama; |
| --- | --- |

—

be bendrosios rinkos strategijos, Komisija pabrėžia papildomų kvalifikacijos kėlimo priemonių būtinybę. Tačiau, išskyrus Komisijos ketinimą didinti paramą rengiant „nacionalines įgūdžių gerinimo strategijas“, pritaikant jas kitiems sektoriams (t. y. plieno, popieriaus, žaliųjų technologijų ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos), jokių konkrečių pasiūlymų iš tiesų nepateikiama;

| — | kalbėdama apie lėšas, Komisija išvardija esamus struktūrinius ir investicijų fondus, paramos institucijas bei programas (ESI fondai, ESIF, EIB, programa „Horizontas 2020“ ir t. t.), visiškai ignoruodama esminį klausimą, kaip po „Brexit’o“ sumažėjęs ES biudžetas galėtų remti pramonės politikos iniciatyvas; |
| --- | --- |

—

kalbėdama apie lėšas, Komisija išvardija esamus struktūrinius ir investicijų fondus, paramos institucijas bei programas (ESI fondai, ESIF, EIB, programa „Horizontas 2020“ ir t. t.), visiškai ignoruodama esminį klausimą, kaip po „Brexit’o“ sumažėjęs ES biudžetas galėtų remti pramonės politikos iniciatyvas;

| — | energetikos, transporto, skaitmeninimo ir prekybos politikos srityse Komisija apibendrina priemones, kurių jau buvo imtasi; |
| --- | --- |

—

energetikos, transporto, skaitmeninimo ir prekybos politikos srityse Komisija apibendrina priemones, kurių jau buvo imtasi;

| — | atsiradus naujai ekonomikai, grindžiamai paslaugas technologijų srityje teikiančiais startuoliais, būtų pageidautina, kad šios įmonės būtų labiau susijusios su pramonės sritimi, kad galėtų ne tik geriau pasitarnauti įvairiems sektoriams, bet ir prisidėti prie jų tvarumo. (50 % verslininkų įmonių žlunga per pirmuosius penkerius veiklos metus! (5)). |
| --- | --- |

—

atsiradus naujai ekonomikai, grindžiamai paslaugas technologijų srityje teikiančiais startuoliais, būtų pageidautina, kad šios įmonės būtų labiau susijusios su pramonės sritimi, kad galėtų ne tik geriau pasitarnauti įvairiems sektoriams, bet ir prisidėti prie jų tvarumo. (50 % verslininkų įmonių žlunga per pirmuosius penkerius veiklos metus! (5)).

| 2.5. | Komunikatas nėra visiškai naujas (6). Tai politikos priemonių, kurių jau imtasi, santrauka be naujo, nuoseklaus strateginio požiūrio, kurio laikytis ragino EP ir kuris žadamas komunikato pavadinime „Atnaujinta ES pramonės politikos strategija“. Atėjo laikas Europai pasimokyti iš praeities ir pažvelgt į ateitį turint omenyje savo piliečių interesus ir Europos socialinio modelio tvarumą. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Įgyvendinant Europos pramonės strategiją, būtina parengti nuoseklų pramonės veiksmų planą su privalomais tikslais, terminais, priemonėmis ir bendra atsakomybe, kuris būtų skirtas keturiems pagrindiniams kito dešimtmečio iššūkiams – skaitmeninimui, klimato kaitai, globalizacijai ir demografiniams pokyčiams (visų pirma judumo ir visuomenės senėjimo iššūkiams) – spręsti. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Bendrosios nuostatos

| 3.1. | Europos, kaip ir viso pasaulio, pramonė išgyvena didžiulius pokyčius. Su šiais pokyčiais susiję milžiniški iššūkiai. Europos pramonė yra labai svarbi Europos augimui ir valstybių narių ekonomikai. Ji sudaro 80 % Europos eksporto ir skatina privačiojo ir viešo sektorių inovacijas bei aukštos kvalifikacijos darbo vietų kūrimą piliečiams. Ji taip pat labai svarbi vidaus rinkai. Europa vis dar turi konkurencinį pranašumą kuriant didelės pridėtinės vertės produktus ir paslaugas ir ateityje privalo jį išlaikyti. Tačiau ji turi pasinaudoti šiuo pranašumu ir išlaikyti augimą skatinančią veiklą. Pramonė užtikrina 36 mln. tiesioginių darbo vietų ir prisideda prie aukšto mūsų piliečių gyvenimo lygio. Ji labai padeda Europai pasaulyje siekti lyderės pozicijų ir išsaugoti tarptautinį autoritetą. Europos pramonė yra labai svarbi skatinant mokslinius tyrimus ir inovacijas ir svariai prisideda prie darbo vietų kūrimo bei augimo. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK mano, kad dabartinė pramonės revoliucija grindžiama dramatišku ir sparčiu pasaulinės rinkos dalyvių pasikeitimu, esminiais vartotojų įpročių pokyčiais ir padėtį keičiančia mokslo ir technologijų raida. Tai susiję su gerai žinoma pažanga skaitmeninimo, žiedinės ekonomikos, robotizacijos ir naujų gamybos procesų srityse. O tai reiškia, kad ilgalaikė pramonės strategija turi būti parengta precedento neturinčioms sąlygoms, kurias lėmė, pvz., dirbtinio intelekto įdiegimas ir dar didesnis „Pramonė 5.0“ vystymasis. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Šis modelių pokytis jau dabar radikaliai keičia verslą ir visuomenę, taigi ir visus pramonės aspektus. Vienas svarbiausių šios revoliucijos aspektų bus darbo ir įgūdžių transformacija. Naujoji pramonės tvarka paveiks daugumą ekonomikos sektorių. Pramonei 4.0 reikalinga Darbo jėga 4.0, turinti teisę gauti išsilavinimą ir galimybę mokytis visą gyvenimą. Tik kvalifikuota darbo jėga bus pajėgi reaguoti į besikeičiančias rinkas ir inovatyvias darbo vietas. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ragina Europos Komisiją parengti lyginamąjį tyrimą dėl neseniai JAV, Kinijoje ir Korėjoje patvirtintų įvairių planų gamybos pramonei paremti, ir pateikti šį tyrimą RK. Tokia kiekybinė ir kokybinė sutelktų išteklių, taip pat sektorių ir teminių prioritetų, analizė suteiktų informacijos, reikalingos „toliau plėtoti išsamią ES pramonės strategiją, orientuotą į laikotarpį iki 2030 m. ir vėlesnį laikotarpį, kurioje būtų numatyti vidutinės trukmės bei ilgalaikiai strateginiai tikslai ir rodikliai pramonei ir su kuria kartu būtų parengtas veiksmų planas, jame pateikiant konkrečias priemones (7)“. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK mano, kad esama tiesioginės sąsajos tarp švietimo programų ir priemonių bei socialinės sanglaudos. Pagrindiniai klausimai – naujausi skaitmeninių technologijų naudotojų įgūdžiai ir kvalifikacija bei perkvalifikavimas. Socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos turėtų aktyviai dalyvauti mokymo programų sudaryme visiems švietimo lygiams ir formoms. Kiti pasauliniai veikėjai, be Europos, – būtent Jungtinės Amerikos Valstijos („Visų pirma – Amerika“), Kinija, Japonija, Indija ir Korėja – jau ėmėsi priemonių šioms problemoms spręsti, todėl naujas požiūris į įgūdžius yra labai svarbus. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Strategijoje „Make in India“ panašiai siekiama parengti šalį tapti „kita gamybos vieta“. Šis procesas susijęs ne tik su technologijomis, bet ir – svarbiausia – su gebėjimais. Įdomu pastebėti, kad Kinijos Liaudies Respublikoje jau rengiama valstybinė programa „Made in China 2025“, kuri remiasi Vokietijos „Industrie 4.0“ ir kitomis Europos tendencijomis. Tai reiškia, kad Europa vėl yra pokyčių lyderė. Tačiau būti proceso lydere gali nepakakti. Tuo pat metu turime žinoti, kokie iššūkiai laukia ateityje ir kaip reikia prie jų prisitaikyti, kad galėtume toliau išlaikyti ir stiprinti Europos lyderystę, užtikrindami rezultatus ir augimą visiems. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Nepaisant skirtumų tarp valstybių narių, Europos pramonės konkurencingumą būtina suvokti pasaulio mastu. Keli tyrimai rodo aiškų pasidalijimą tarp pirmaujančių pagal konkurencingumą valstybių narių (10), atsiliekančių pagal konkurencingumą valstybių narių (7) ir besivejančių pagal konkurencingumą valstybių narių (11) (8). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Tai reiškia, kad ES politikoje, kuri nuo pat pradžių buvo grindžiama konvergencija, nepakankamai atsižvelgiama į didėjančius skirtumus tarp ES valstybių narių: vienas universalus modelis netinka visoms, ir tai turi būti sprendžiama drąsiai ir visada turint galvoje augimo visiems principą. Būtina iš naujo nustatyti sąsają tarp konkurencingumo, konvergencijos ir sanglaudos. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Tą patį galima taikyti ir mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrai bei inovacijų diegimui. Labai svarbu padidinti ir bent jau išsaugoti investicijas į šias sritis, bet visuomet reikia atsižvelgti į konkrečią kiekvienos valstybės narės padėtį. Europos politika privalo atsižvelgti į struktūrinę Sąjungos įvairovę, taip pat ir mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros bei inovacijų diegimo srityje (9). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Galiausia EESRK pabrėžia, kad būtina stiprinti darbo santykius kaip būtiną visapusiškos reindustrializacijos sąlygą. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Konkrečios pastabos

4.1.   Prekyba ir globalizacija (įskaitant įmonių tarptautinimo veiklą)

| 4.1.1. | Nėra jokių abejonių, kad vidaus rinka yra labai svarbi Europos augimui ir ji turi sukurti tinkamą aplinką kurti, pradėti, plėtoti ir išlaikyti verslą. Labai svarbu sudaryti tinkamas sąlygas veiklai ES teritorijoje. Žinoma, neturėtume pamiršti Europos pozicijos pasaulyje ir to, kad būtina plėtoti ryšius su kitais ekonominiais regionais. Neseniai pasirašyti prekybos susitarimai su kitomis valstybėmis ir derybos su kitais galimais partneriais turi būti vykdomi įžvalgiai ir vertinami kaip augimo ir pramonės plėtros galimybė. Bet kartu Europa negali nepastebėti tam tikros nesąžiningos praktikos kituose ekonominiuose pasaulio regionuose ir privalo tvirtai reaguoti į tokius veiksmus. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Europos socialiniai standartai turi išlikti svarbiausiu bet kurios srities politikos aspektu ir, nors Europa negali šių standartų taikyti visame pasaulyje, būtina imtis priemonių siekiant juos ginti ir rodomu pavyzdžiu pasaulio mastu kurti draugišką įmonių socialinės atsakomybės kultūrą. |
| --- | --- |

4.1.2.

4.2.   Žiedine ekonomika grindžiama energetika ir darni pramonė.

| 4.2.1. | Europa turi nuolat investuoti į darnią pramonę, kuri būtų priimtina piliečiams. Visuomenė, kuri gali sumažinti savo naštą gamtai užtikrindama kuo ilgesnį išteklių naudojimą, yra geriau pasirengusi. Žiedinės ekonomikos sąvokai turi būti skiriama daugiausia dėmesio kiekvienos pramonės šakos politikoje, kad būtų atnaujinama, pakartotinai naudojama, pergaminama arba perdirbama siekiant kurti naujus produktus tvarioje aplinkoje. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Alternatyvios ir ekologiškos energijos naudojimas yra kaip niekada svarbus prioritetas (10). Piliečiai turi būti informuojami apie šią veiklą, kuri padeda kurti darbo vietas ir suteikia Europos gamybos pramonei galimybę pirmauti daugelyje žinių perdavimo sričių. Ši konkreti pramonės šaka rodo Europos gebėjimą derinti akademinės bendruomenės ir kitų institucijų sukauptas žinias ir gamybos sistemą. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Užuot daugiausia dėmesio skyrus tik vidaus priemonėms, ES turėtų siekti sudaryti palankias sąlygas ES pramonės sektoriams eksportuoti technologijas, produktus ir sprendimus, kad padėtų veiksmingiau spręsti pasaulio klimato ir gamtos išteklių problemas. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir inovacijos

| 4.3.1. | Europos MTTP projektai turėtų būti skatinami teikiant viešąjį finansavimą ir derinami su valstybėse narėse įgyvendinamomis iniciatyvomis. Investicijų į MTTPI veiklą didinimas kiekvienoje valstybėje narėje turi būti vienas iš prioritetų. Be to, EESRK (dar kartą) ragina supaprastinti procedūras norint gauti ES finansavimą inovacijoms (11). |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Be to, EESRK mano, kad inovacijų ekosistema iš tikrųjų gauna naudos iš ES investicijų į „stambias įmones“ siekiant skatinti MVĮ dalyvavimą. Sėkmingas inovacijų ciklas yra įmanomas tik tuo atveju, jei investicijos į stambias įmones susiejamos su MVĮ sprendimų paieška. Šioje srityje tokie Europos projektai kaip COSME turėtų būti labiau matomi valstybėse narėse, kad pasikeistų piliečių supratimas. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Be to, EESRK ragina sustiprinti atsakingai vykdomus mokslinius tyrimus ir inovacijas. Tai – programoje „Horizontas 2020“ sukurtas holistinis požiūris, kai gali dalyvauti visi dalyviai (mokslinių tyrimų bendruomenės ir valdžios institucijos) taikant įtraukius ir dalyvavimu grindžiamus metodus. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | EESRK nepamiršo naujausių technologinių pokyčių, kuriuos lemia pažanga mokslinių tyrimų ir dirbtinio intelekto pasiekimų įgyvendinimo srityje, ir norėtų atkreipti ypatingą dėmesį į šiuos klausimus. Šiuo požiūriu EESRK atkreipia dėmesį į jų taikymo poveikį ir pasekmes ne tik pramoninės gamybos procesams, bet ir darbui bei apskritai žmonių gyvensenai. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   „Brexit’as“

| 4.4.1. | „Brexit’o“ poveikis įvairiems sektoriams priklausys nuo JK ir 27 ES valstybių narių galiausiai pasiekto susitarimo. Tikėtina, kad kai kurie sektoriai patirs didesnį „Brexit’o“ poveikį nei kiti. Tačiau poveikis atskiriems sektoriams neturėtų būti nagrinėjamas, nes sektoriai labai tarpusavyje susiję, o tai gali sustiprinti poveikį kiekvienam iš jų. Problemos, su kuriomis susiduria maisto ir gėrimų gamybos sektorius, turės įtakos, pavyzdžiui, viešbučiams ir restoranams, o nesėkmės metalo pramonėje turės įtakos automobilių gamybai. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Du aspektai atrodo itin svarbūs: galimybės patekti į rinką ir galimybės įsidarbinti abiejose pusėse. Nors JK galimybės patekti į ES darbo rinką iš esmės yra panašios daugelyje sektorių, eksporto į ES svarba gerokai skiriasi: kai kurie didesni sektoriai, kaip antai statybos, didmeninės ir mažmeninės prekybos, yra labiau orientuoti į vidaus rinką. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | EESRK nuomone, labai svarbu apsaugoti bendrosios rinkos vientisumą. Be to, svarbu užtikrinti teisinį tikrumą. |
| --- | --- |

4.4.3.

5.   Investicijų planas

| 5.1. | Investicijos atlieka pagrindinį vaidmenį naujoje pramonės eroje. EESRK mano, kad galima imtis daugelio priemonių siekiant padidinti investicijų veiksmingumą ir suteikti pramonės įmonėms kitą aspektą:






  — | viešųjų investicijų plėtra: valstybių narių fiskalinė veikimo laisvė, skolos kriterijų viešosioms investicijoms švelninimas („subalansuoto biudžeto taisyklė“); pramonės pertvarkymo procesams skirto ES biudžeto didinimas, investicijos į tvarią (trans)europinę infrastruktūrą; |
| --- | --- | --- |

5.1.

—

viešųjų investicijų plėtra: valstybių narių fiskalinė veikimo laisvė, skolos kriterijų viešosioms investicijoms švelninimas („subalansuoto biudžeto taisyklė“); pramonės pertvarkymo procesams skirto ES biudžeto didinimas, investicijos į tvarią (trans)europinę infrastruktūrą;

| — | privačiojo sektoriaus investicijų stiprinimas: Europos investicijų banko investicinės veiklos skatinimas, nacionalinių bankų vykdomų naujų finansavimo programų kūrimas ir esamų programų stiprinimas. Tikslas – pasiūlyti MVĮ saugią ilgalaikio finansavimo sistemą, visų pirma atsižvelgiant į sudėtingus pertvarkymo procesus; |
| --- | --- |

—

privačiojo sektoriaus investicijų stiprinimas: Europos investicijų banko investicinės veiklos skatinimas, nacionalinių bankų vykdomų naujų finansavimo programų kūrimas ir esamų programų stiprinimas. Tikslas – pasiūlyti MVĮ saugią ilgalaikio finansavimo sistemą, visų pirma atsižvelgiant į sudėtingus pertvarkymo procesus;

| — | pritaria Europos Komisijos tvaraus finansavimo strategijai, atsižvelgiant į kapitalo rinkų sąjungą, kuri sudarytų palankesnes sąlygas ilgalaikėms investicijoms, privataus kapitalo srautus nukreipiant į tvarias investicijas. Atsižvelgdamas į tai, Komitetas pabrėžia aukšto lygio ekspertų grupės dėl tvaraus finansavimo rengiamos galutinės ataskaitos ir tolesnio veiksmų plano svarbą. |
| --- | --- |

—

pritaria Europos Komisijos tvaraus finansavimo strategijai, atsižvelgiant į kapitalo rinkų sąjungą, kuri sudarytų palankesnes sąlygas ilgalaikėms investicijoms, privataus kapitalo srautus nukreipiant į tvarias investicijas. Atsižvelgdamas į tai, Komitetas pabrėžia aukšto lygio ekspertų grupės dėl tvaraus finansavimo rengiamos galutinės ataskaitos ir tolesnio veiksmų plano svarbą.

| 5.2. | ES lėšų skirstymas turi būti sutelktas į pramonės politikos plėtros tikslus, visų pirma tuos, kurie suteikia ES pridėtinės vertės (išmetamo CO2 kiekio mažinimą, energijos vartojimo efektyvumą, atsinaujinančiuosius energijos šaltinius, skaitmeninimą ir t. t.), ir susietas su ES socialiniais standartais ir lyginamąja analize. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Šie darnumo tikslai yra svarbiausi Europos pramonei ir Europos lyderystei. Vis dėlto siekiant šių tikslų reikia tinkamos investicijų programos MVĮ, kad jos išliktų konkurencingos. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Be to, EESRK mano, kad reikėtų apsvarstyti galimybę valstybėms narėms į savo viešųjų pirkimų praktiką įtraukti socialinius ir regioninius viešųjų pirkimų kriterijus („tinkamo turinio“ koncepcija). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Galiausia jis taip pat siūlo peržiūrėti įmonių apmokestinimo sistemą siekiant kovoti su mokesčių slėpimu ir spręsti mokesčių konkuravimo klausimus. |
| --- | --- |

5.5.

Briuselis, 2018 m. sausio 17 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2017) 479 final.

1

(2)  COM(2017) 563 final, „Kokybiška ir veiksminga pameistrystės europinė sistema“.

2

(3)  Darnaus vystymosi tikslas Nr. 9 dėl pramonės, inovacijų ir infrastruktūros, kuriam pritarė visos ES valstybės narės.

3

(4)  2017 m. vasario 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/336, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nelegiruotojo plieno arba kito legiruotojo plieno sunkiosioms plokštėms nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinis laikinojo muito surinkimas, yra geras antidempingo priemonės pavyzdys, tačiau jo šalutinis poveikis turi būti stebimas (http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2017/336/oj).

4

(5)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions.41082 (2.4 punktas).

5

(6)  COM(2014) 14 final.

6

(7)  Konkurencingumo tarybos 2017 m. lapkričio 30 d.–gruodžio 1 d. išvados.

7

(8)  ES augimo veiksnių prioritetai: konkurencingumas, konvergencija ir sanglauda; „Lighthouse Europe“.

8

(9)  EESRK informacinis pranešimas dėl tarpinio programos „Horizontas 2020“ vertinimo (INT/807).

9

(10)  Neseniai paskelbti vėjo energijos naudojimo efektyvumo rezultatai (https://windeurope.org/about-wind/daily-wind/: 2017 m. lapkričio 23 d., ketvirtadienį, 19,2 % Europos elektros paklausos patenkino vėjo energija. 3 pagrindinės šalys: Danija – 93 %, Vokietija – 47 % ir Portugalija – 46 %) rodo, kad įmanoma pagerinti energijos vartojimo efektyvumą.

10

(11)  Kai kurie preliminarūs skaičiavimai rodo, kad pagal programą „Horizontas 2020“ investicijoms skirta 74,8 mlrd. EUR, įskaitant 16,4 mlrd. EUR pramonės pirmavimui. Pagal dabartinę DFP iš struktūrinių fondų moksliniams tyrimams ir inovacijoms skiriamas finansavimas siekia 43,7 mlrd. EUR; MVĮ konkurencingumui skiriama 63,7 mlrd. EUR, o mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikai – 44,8 mlrd. EUR. Žinios apie projektą „Made in China“ rodo, kad bendros valstybės investicijos siekia 1,5 mlrd. JAV dolerių.

11

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

531-oji EESRK plenarinė sesija, įvykusi 2018 m. sausio 17–18 D.

| 8.6.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 197/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 197/17

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2018 metų Sąjungos Europos standartizacijos darbo programa“

[COM(2017) 453 final]

(2018/C 197/03)

| Vienintelis pranešėjas | Juan MENDOZA CASTRO |
| --- | --- |

Vienintelis pranešėjas

Juan MENDOZA CASTRO

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2017 10 9 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | SESV 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2017 12 18 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 1 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 531 |
| Balsavimo rezultatai
  (už/prieš/susilaikė) | 195/1/0 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2017 10 9

Teisinis pagrindas

SESV 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2017 12 18

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 1 17

Plenarinė sesija Nr.

531

Balsavimo rezultatai

(už/prieš/susilaikė)

195/1/0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Komitetas palankiai vertina 2018 m. standartizacijos programą, visų pirma socialinės srities ir aplinkosaugos veiksmus, tačiau rekomenduoja būsimosiose programos redakcijose įtraukti atitikties ankstesnėms programoms santrauką. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Jis rekomenduoja visus IRT srities veiksmus išdėstyti viename dokumente. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Jis ragina Komisiją atidžiai stebėti, kad nebūtų piktnaudžiaujama patentų taisyklėmis ir standartais. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitetas pabrėžia Komisijos atliekamą vaidmenį Europos standartizacijos sistemoje, kuri yra labai svarbi vidaus rinkos plėtrai ir suteikia ES galimybę šioje srityje pirmauti pasaulyje. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Jis ragina Komisiją toliau skirti pakankamai biudžeto išteklių ir būtinus žmogiškuosius išteklius siekiant įgyvendinti Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 tikslus. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Jis primygtinai teigia, kad reikia atlikti išsamų veiksmų, kurių ėmėsi pagrindiniai standartizacijos vykdytojai, vertinimą. EESRK galėtų prioritetine tvarka sukurti specialų Europos standartizacijos sistemos įtraukumui skirtą forumą. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitetas mano, kad 2018 m. planuojami 27 veiksmai apskritai yra tinkami, tačiau atkreipia dėmesį į šiuos aspektus:






  — | Bendroji skaitmeninė rinka (BSR): EESRK reiškia susirūpinimą dėl to, kad visame pasaulyje de facto taikomus standartus dažnai propaguoja ne ES įsikūrę pramonės milžinai, o tai turi neigiamų padarinių. |
| --- | --- | --- |

1.7.

—

Bendroji skaitmeninė rinka (BSR): EESRK reiškia susirūpinimą dėl to, kad visame pasaulyje de facto taikomus standartus dažnai propaguoja ne ES įsikūrę pramonės milžinai, o tai turi neigiamų padarinių.

| — | Nauji etanolio standartai: EESRK primygtinai rekomenduoja atsižvelgti į aplinkos apsaugą. |
| --- | --- |

—

Nauji etanolio standartai: EESRK primygtinai rekomenduoja atsižvelgti į aplinkos apsaugą.

| — | Komitetas itin palankiai vertina įvairius veiksmus, kuriais siekiama žymiai pagerinti aplinkos būklę ir žmonių sveikatą. |
| --- | --- |

—

Komitetas itin palankiai vertina įvairius veiksmus, kuriais siekiama žymiai pagerinti aplinkos būklę ir žmonių sveikatą.

| — | Medicinos prietaisų standartai: EESRK mano, kad taip pat reikėtų atsižvelgti į ekonominį efektyvumą. |
| --- | --- |

—

Medicinos prietaisų standartai: EESRK mano, kad taip pat reikėtų atsižvelgti į ekonominį efektyvumą.

| — | Kriterijų dėl transporto sektoriaus išmetamųjų teršalų suderinimas: EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad nuo 1995 m., kai buvo imtasi pirmųjų veiksmų, padaryta menka pažanga. |
| --- | --- |

—

Kriterijų dėl transporto sektoriaus išmetamųjų teršalų suderinimas: EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad nuo 1995 m., kai buvo imtasi pirmųjų veiksmų, padaryta menka pažanga.

| 1.8. | EESRK remia Komisijos pastangas tarptautinio bendradarbiavimo srityje, tačiau norėtų atkreipti Komisijos dėmesį į tai, kad šiuo metu vis daugiau standartų yra parengiama tarptautiniu lygmeniu be suderinto Europos indėlio. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK rekomenduoja Europos standartizacijos organizacijoms (ESO) supaprastinti procedūras, taikytinas III priede nurodytoms organizacijoms, kad jos galėtų dalyvauti standartų rengimo procese ir taip būtų sumažintos kliūtys veiksmingam dalyvavimui. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK teigiamai vertina skirtingus Bendros standartizacijos iniciatyvos (BSI) veiksmus, tačiau taip pat siūlo atsižvelgti į netiesioginį standartų nustatymo veiklos poveikį tokiems klausimams kaip darbo vietų perkėlimas, įtrauki visuomenė, švietimas ir mokymas ir t. t. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Komisijos pasiūlymai

| 2.1. | ES metiniame darbo plane sprendžiami ir pakartojami su esminių standartų patentais susiję sunkumai ir svarstymai dėl IRT standartizavimo, tarptautinio standartizacijos aspekto ir autonominių transporto priemonių. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Planas taip pat atitinka Bendrą standartizacijos iniciatyvą, paskelbtą 2016 m. birželio mėn. (1) |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Nustatytais veiksmais remiami toliau nurodyti strateginiai prioritetai, kuriais siekiama remti atitinkamas iniciatyvas pagal 2017 m. Komisijos darbo programą ir 2018 m. standartizacijos poreikius, kylančius įgyvendinant šias iniciatyvas:






  — | Bendrosios skaitmeninės rinkos (BSR) strategija, |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

Bendrosios skaitmeninės rinkos (BSR) strategija,

| — | Energetikos sąjungos strategija, |
| --- | --- |

—

Energetikos sąjungos strategija,

| — | Europos kosmoso strategija, |
| --- | --- |

—

Europos kosmoso strategija,

| — | ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas, |
| --- | --- |

—

ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas,

| — | Europos gynybos veiksmų planas, |
| --- | --- |

—

Europos gynybos veiksmų planas,

| — | Stipresnė ir teisingesnė, tvirtesnės pramoninės bazės vidaus rinka. |
| --- | --- |

—

Stipresnė ir teisingesnė, tvirtesnės pramoninės bazės vidaus rinka.

| 2.4. | Komisija rengs tarpinstitucinius mokymus siekdama, kad abi teisėkūros institucijos geriau suprastų, kaip įgyvendinant teisės aktus ir politiką naudojami standartai. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Jis taip pat ragina ESO toliau dėti dar daugiau pastangų siekiant palengvinti III priede nurodytų organizacijų ir visų suinteresuotųjų subjektų darbą, ypač daug dėmesio skiriant jų vidaus taisyklėms ir procedūroms, taip pat tarptautinio lygio, ypač Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO) ir Tarptautinės elektrotechnikos komisijos (IEC), veiklai. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK teigiamai vertina Komisijos paskelbtą 2018 m. metinę darbo programą, kuri apima socialinius ir esminius aplinkosaugos klausimus, įskaitant svarbias žiedinės ekonomikos, klimato kaitos ir švarios energijos temas. Tačiau jis pažymi, kad į būsimas redakcijas reikėtų įtraukti santrauką, kurioje būtų išsamiai nurodyta, kokiu mastu buvo įgyvendintos ankstesnės metinės programos. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Reikia supaprastinti platformas ir koordinavimo mechanizmus IRT srityje, kad būtų išvengta pastangų dubliavimosi ir galimo nepakankamo koordinavimo. Visi šios srities standartizacijos veiksmai turėtų būti išdėstyti viename dokumente. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Atviri standartai yra svarbūs Europos Sąjungos pramonės ir technologijų plėtrai. Komitetas primygtinai ragina Komisiją užkirsti kelią neteisėtam ir konkurencijos taisyklių neatitinkančiam patentų taisyklių uždarųjų šaltinių standartų naudojimui. Esminių standartų patentų atveju remiame sąžiningą, pagrįstą ir nediskriminacinę (angl. FRAND) licencijavimo praktiką. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Standartizacijos modelis suteikia ES galimybę pirmauti pasaulyje. EESRK pabrėžia Komisijos darbą šioje srityje. Europos standartų vienodumas ir nuoseklumas užtikrinamas taikant esminį principą „vienas standartas, vienas bandymas – pripažįstamas visoje Europoje“. Tai suteikia įmonėms investicinį, taip pat teisinį ir finansinį saugumą. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Atsižvelgiant į Europos standartizacijos sistemos (ESS) ypatingą pobūdį ir svarbą pramonei, MVĮ, vartotojams ir darbuotojams, EESRK ragina Komisiją toliau skirti pakankamai biudžeto išteklių ir būtinus žmogiškuosius išteklius siekiant įgyvendinti Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 tikslus. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Siekdamas didinti ESS įtraukumą, Komitetas prašo atidžiai stebėti pagrindinių standartizacijos vykdytojų veiklą. EESRK galėtų prioritetine tvarka sukurti specialų ESS įtraukumui skirtą forumą. Šiam forumui būtų pavesta organizuoti metinį viešą klausymą, kurio tikslas būtų įvertinti šioje srityje pasiektą pažangą. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kadangi kol kas nėra patenkinamo atsako dėl Europos Sąjungos Teisingumo Teismo išvados James Elliott byloje (2), kurioje pirmą kartą pripažįstama, kad Europos standartai yra ES teisės aktų dalis, EESRK pabrėžia, jog svarbu, kad Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su kitomis Europos institucijomis, naudotųsi savo būtinais įgaliojimais kontroliuoti standartizavimo darbą ir paprašytų surengti tarpinstitucines diskusijas šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK siūlo Europos Komisijai apsvarstyti konsultacijų dėl konsultacijoms skirto preliminaraus metinės Sąjungos darbo programos projekto procesą, nes jame nepateikta jokios strateginės perspektyvos, struktūros, konteksto ir jokių paaiškinimų dėl pateiktų pasiūlymų motyvų. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Pastabos dėl veiksmų, kurių turi būti imtasi 2018 m.

Naujas darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir investicijų postūmis

4.1.   Trąšų (įskaitant organines) gamybos standartizuotų taisyklių nustatymas (3)

Komitetas jau anksčiau yra pažymėjęs, kad kai kurios sąvokos ir standartai, susiję su trąšomis iš antrinių žaliavų, yra neaiškūs. Kad būtų galima geriau įgyvendinti naująjį reglamentą, EESRK rekomenduoja jį visapusiškiau susieti ir suderinti su galiojančia Atliekų direktyva (4) ir taip pat prisiminti su trąšomis susijusių aplinkosaugos aspektų svarbą.

Bendroji skaitmeninė rinka (BSR)

4.2.   Fiksuotojo ir bevielio judriojo ryšio paslaugų kokybės gerinimas (5)

| 4.2.1. | Standartizacija šioje srityje neabejotinai atlieka svarbų vaidmenį ir padeda išvengti rinkos susiskaidymo, kurį gali sukelti antikonkurencinė praktika (6). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EESRK visiškai pritaria Komisijai dėl bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos, tačiau norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad ji daro didelį poveikį Europos darbo rinkos organizavimui, nes vis daugiau visuomenės patalkos darbuotojų dirba platformose dažnai pagal labai trumpalaikius ir nepastovius darbo santykius. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Pramonės skaitmeninimas yra pasaulinė tendencija, kuri per ateinančius kelerius metus tik didės. Kuriant skaitmenines technologijas daugelyje pramonės sektorių būtini IRT standartai. Visame pasaulyje de facto taikomus standartus dažnai propaguoja ne ES įsikūrę pramonės milžinai. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Sparčiai kintančioms skaitmeninėms technologijoms nacionalinių, Europos ar tarptautinių standartų parengimas oficialiose standartizavimo įstaigose (CEN, Cenelec ir ETSI) dažnai užtrunka per ilgai. Todėl įmonės rengia savo standartus – daug greičiau ir pagal savo taisykles. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Kyla pavojus, kad standartų rengimas taps neskaidrus ir neįtraukus. |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   Taisyklių, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos plėtoti 5G ryšio technologiją 26 GHz dažnio juostoje (24,25–27,50 GHz) ir kitose dažnių juostose, kurių bangų ilgis didesnis, nustatymas (7)

EESRK mano, kad ši priemonė yra absoliučiai būtina, kad ES galėtų išlaikyti lyderystę diegiant 5G technologijas.

4.4.   Bendrų standartų nustatymas siekiant tobulinti radijo ryšio sistemas, keitimąsi keleivių ir tvarkaraščių duomenimis ir IT saugumą (8)

EESRK siūlo taip pat standartizuoti technologinius pasikeitimus ir naujus verslo modelius, atsirandančius dėl turizmo, be to, skatinti integruotų ir pažangių bilietų pardavimo sistemų ir informacijos paslaugų kūrimą.

4.5.   Operatorių sąveikumas ir keitimasis duomenimis, siekiant skatinti veiksmingesnes transporto ir logistikos paslaugas (9)

Komisija siūlo papildomus veiksmus nustatant standartus. Vis dėlto svarbu nepamiršti, kad atsižvelgiant į esamą padėtį šio sektoriaus laukia dideli iššūkiai: „pakartotinis duomenų pateikimas į įvairias sistemas, nes taikomi įvairūs nesąveikūs standartai; tarpusavyje sujungtų sistemų trūkumas ir nepakankamas pasitikėjimas konfidencialios informacijos apsauga; e. transporto dokumentų nepripažįsta institucijos, bankai, draudimo bendrovės; suinteresuotieji subjektai, kurie dalijasi duomenimis ir ieško naujų verslo galimybių, nepasiekia kritinės masės“ (10).

Atspari energetikos sąjunga ir perspektyvi klimato kaitos politika

4.6.   Įdiegti naujus jutiklius ir matavimo metodus aplinkos oro kokybei vertinti (11)
  ; stebėti išmetamą amoniako (HN3), chloro ir chloro dioksido kiekį ore ir išmetamą vandenilio fluorido kiekį arba bendrą pramonės sektoriuose išmetamą dujinių fluoridų kiekį (12)
  ; apsaugoti sveikatą nuo policiklinių aromatinių angliavandenilių poveikio (13);

Komitetas palankiai vertina įvairius patobulinimus, kurie padeda žymiai pagerinti aplinkos būklę ir žmonių sveikatą. Policiklinių aromatinių angliavandenilių, kurių daugelis yra žinomi kancerogenai, poveikis gyventojams jau seniai buvo pripažintas susirūpinimą keliančiu klausimu ir keletas ES teisės aktų jau dabar riboja šių medžiagų naudojimą tam tikruose maisto produktuose, vandenyje ir aplinkos ore.

4.7.   Ekologinis projektavimas: mažinti įvairių gaminių (kompiuterių ir pan.) energijos suvartojimą (14)
  ; centralizuotų sistemų energijos vartojimo efektyvumo ženklinimas (15)
  ; žalioji infrastruktūra (16)

EESRK atkreipia dėmesį į esminės ES infrastruktūros atsparumą neišvengiamam klimato kaitos poveikiui ir lėtą standartizacijos sistemos reagavimą sprendžiant šį svarbų klausimą. Pasitelkiant standartus galima aktyviau plėtoti žaliąją infrastruktūrą, padėti efektyviau naudoti išteklius statybų sektoriuje ir užtikrinti didesnį atsparumą klimato kaitos poveikiui.

4.8.   Standartų parengimas benzinui, kurio sudėtyje etanolis sudarys 20–25 % (dabar – 10 %) (17)

Jei Komisija nuspręs suteikti CEN įgaliojimus šiuo klausimu, EESRK primygtinai rekomenduoja apsvarstyti šiuos klausimus: monokultūrinių pasėlių plantacijų ekologinis poveikis; pesticidų ir trąšų žala vandeniui ir dirvožemiui; dirvožemio erozija; maistingųjų medžiagų išplovimas; gėlo vandens išteklių suvartojimo padidėjimas; biologinės įvairovės ir laukinės gamtos buveinių praradimas (18).

4.9.   Kriterijų dėl transporto sektoriaus išmetamo teršalų kiekio suderinimas (19)

EESRK nuomone, Komisija turėtų pateikti konkretesnių pasiūlymų dėl šio veiksmo, kuris yra akivaizdžiai būtinas. Verta atkreipti dėmesį į tai, kad pirmieji žingsniai siekiant mažinti transporto sektoriaus išmetamą teršalų kiekį buvo padaryti 1995 m. (20)

Vidaus rinka

4.10.   Europos vidaus vandenų laivybos standartų komiteto (CESNI) vaidmens stiprinimas (21)

Atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu taikoma itin daug reikalavimų trumpųjų nuotolių jūrų laivybai (22), reikia imtis veiksmų, tačiau EESRK mano, kad pasiūlymas turėtų būti tikslesnis.

4.11.   Planas dėl Europos pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos (GNSS) produktų suderinimo su galutinių vartotojų programomis ir didesnis „Galileo“ paslaugų sąveikumas su aviacijos rinka (23)

EESRK visiškai pritaria šiam pasiūlymui, atkreipdamas dėmesį į tai, kad pasaulinės GNSS produktų ir paslaugų rinkos, kuri vadinama galutinių vartotojų rinka, vertė 2013 m. buvo 200 mlrd. EUR (24).

4.12.   Elektroniniai viešieji pirkimai (25)

Suderinimas yra svarbus teigiamas žingsnis demokratizuojant rinką, kurioje norima skaidrumo ir prieinamumo, kad viešosios lėšos būtų plačiai naudojamos. Be to, svarbu, kad naujų platformų kūrimo arba jau esamų platformų pritaikymo bei jų techninės priežiūros sąnaudos išliktų nedidelės. Todėl šioje srityje itin svarbi standartizacija (26).

4.13.   Spausdintuvams ir kitai įrangai skirtų standartų rengimas (27)

EESRK sutinka, kad reikia naujų darniųjų standartų, nes vartotojai tikisi, kad nauji ir inovatyvūs produktai, pavyzdžiui, 3D spausdintuvai, robotai ir autonominės transporto priemonės, bus tokie pat saugūs kaip ir labiau tradiciniai gaminiai. Ypač svarbu, kad nauji produktai nekeltų pavojaus vartotojų saugai.

4.14.   Medicinos prietaisų saugos ir veiksmingumo reikalavimų atnaujinimas (28)

EESRK pritaria Komisijai, kad naujuoju reglamentu sustiprinami medicinos prietaisų saugos ir veiksmingumo reikalavimai, kad jie atitiktų technologijų ir mokslo pažangą. Tai yra pagrindinis tikslas, tačiau, kadangi naujos technologijos yra pagrindinis veiksnys, dėl kurio sparčiai didėja sveikatos priežiūros išlaidos, EESRK rekomenduoja taip pat atsižvelgti į išlaidų efektyvumą.

4.15.   Su geriamuoju vandeniu besiliečiantiems statybos produktams taikomų higienos ir saugos reikalavimų atnaujinimas (29)

EESRK apgailestauja, kad nepaisant dešimtmetį trukusių diskusijų Europos standartai šioje srityje dar nėra parengti. Sprendimu iš dalies pakeisti dabartinius įgaliojimus (M/136) (30) standartizacijos įstaigos įpareigojamos pateikti pradinius rezultatus iki 2018 m. pabaigos.

4.16.   Parama darbui, susijusiam su svarbiausiais reikalavimais bepiločių orlaivių sistemoms (31)

EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad aktyvėja viešosios diskusijos dėl bepiločių orlaivių technologijos naudojimo laisvalaikio ir komerciniais tikslais, įskaitant saugos ir saugumo rizikos klausimus. Tarptautiniai standartai yra labai svarbūs kuriant pasaulinę komercinę rinką. Absoliučiai būtina, kad pagal šiuos standartus būtų sukurta rutininiam bepiločių orlaivių sistemų naudojimui skirta visuotinai suderinta oro erdvė, kuri išplės komercines galimybes, nesumažindama saugos ir bendro oro erdvės efektyvumo. Itin svarbūs šiuo metu rengiami standartai apima sistemas „aptikti ir išvengti“ ir „vadovavimas ir kontrolė“ (32).

4.17.   Suderintų kriterijų dėl civiliniam naudojimui skirtų sprogmenų (ypač detonatorių) peržiūra (33)

Šio veiksmo tikslas – didinti civiliniam naudojimui skirtų sprogmenų saugą, tačiau plačiai naudojamiems produktams (ypač elektroniniams detonatoriams) nėra taikomi visi galiojantys darnieji standartai. Komitetas, žinoma, mano, kad pasiūlymas yra visiškai tinkamas.

4.18.   Sąveikumas: naujos geležinkelių sistemos techninės sąveikumo specifikacijos (34)

EESRK palankiai vertina šį pasiūlymą kaip dar vieną žingsnį siekiant geležinkelių integracijos Europoje; tokiu atveju 1 520 mm vėžės riedmenų standartus galima geriau derinti su Europos 1 435 mm vėže.

4.19.   Darbuotojų sveikatos apsauga nuo sprogiosios aplinkos keliamų pavojų (ATEX) (35)

EESRK visiškai pritaria šioms nuostatoms, kadangi naujojoje ATEX direktyvoje reikalaujama atnaujinti įgaliojimus pagal naująją teisės aktų sistemą.

4.20.   Vartotojų saugos gerinimas (36)

EESRK tikisi, kad naujieji standartai atitiks vartotojų apsaugos principą, pagal kurį reikalaujama, kad vartotojams teikiamos prekės ir paslaugos turi būti tokios, kad jas naudojant įprastomis ir numatomomis sąlygomis nekiltų pavojus vartotojų sveikatai, ir, jei toks pavojus kyla, jos gali būti pašalintos iš rinkos taikant greitas ir paprastas procedūras (37).

Teisingumo erdvė ir pagrindinės teisės

4.21.   Standartizavimas: patvirtinti reikalavimus nustatymo įrangai (kitose srityse nei aviacija), siekiant apsaugoti piliečius nuo teroristinių išpuolių (38)

Nors EESRK visapusiškai pritaria šiai priemonei, jis pabrėžia, kad ES ir JAV bendradarbiavimas yra absoliučiai būtinas, atsižvelgiant į tai, kad abi kenčia nuo terorizmo rykštės (39). Verta spręsti, be kita ko, klausimus, susijusius su kibernetiniu saugumu ir transporto sektoriui būdingomis grėsmėmis.

ES vaidmens tarptautinėje arenoje stiprinimas

4.22.   Plėtra: remti valstybių narių pastangas plėtoti bendrus gynybos pajėgumus (minimalieji standartai) (40)

Laukdamas, kol bus pateikta daugiau informacijos apie tyrimą, kurį rengia Komisija, ir sprendimo, kurį jį po to priims, EESRK pritaria idėjai parengti bendrus standartus ginklams ir dvejopo naudojimo prekėms, stengiantis nedubliuoti esamų, ypač NATO, standartų (41).

5.   Tarptautinis bendradarbiavimas

| 5.1. | EESRK remia Komisijos iniciatyvą aktyviau vykdyti politinį dialogą su tarptautiniais stardartizacijos subjektais, tačiau norėtų atkreipti jos dėmesį į tai, kad šiuo metu vis daugiau standartų yra parengiama tarptautiniu lygmeniu be suderinto Europos indėlio. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Standartų nustatymo internacionalizavimas turi padarinių: nebegali dalyvauti visuomeniniai suinteresuotieji subjektai, MVĮ ir rinkos priežiūros institucijos, nes jie neturi pakankamai išteklių, kad aktyviai galėtų daryti įtaką standartų nustatymui tarptautiniu mastu. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Kadangi šie tarptautiniai standartai gali būti tiesiogiai perimti nacionaliniu lygmeniu, apeinant standartizacijos įstaigas, didėja vidaus rinkos išderinimo rizika. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Įtrauktis

EESRK palankiai vertina Komisijos veiksmus, skirtus stebėti pažangą, kaip įgyvendinama tikrai įtrauki Europos standartizacijos sistema. EESRK tvirtai ragina Europos standartizacijos organizacijas (ESO) supaprastinti procedūras, taikytinas III priede nurodytoms organizacijoms, kad jos galėtų dalyvauti standartų rengimo procese, ir taip sumažinti kliūtis veiksmingam dalyvavimui.

7.   Bendros standartizacijos iniciatyvos (BSI) įgyvendinimas

| 7.1. | EESRK teigiamai vertina skirtingus BSI veiksmus. Kalbant apie „ES lygmens tyrimą dėl poveikio ekonomikai ir visuomenei, taip pat dėl prieigos prie standartų ES ir ELPA valstybėse narės“, jis taip pat siūlo atsižvelgti į netiesioginį standartų nustatymo veiklos poveikį tokiems klausimams kaip darbo vietų perkėlimas, įtrauki visuomenė, švietimas ir mokymas ir t. t. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | EESRK palankiai vertina iniciatyvas, kuriomis siekiama paspartinti standartų parengimo procesą, tačiau jis nuogąstauja, kad dėl to sumažėja parengiamojo darbo, kuriuo remiantis standartai parengiami, „matomumas“. |
| --- | --- |

7.2.

Briuselis, 2018 m. sausio 17 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2015) 550 final.

1

(2)  C-613/14 – James Elliott Construction.

2

James Elliott Construction

(3)  COM(2016) 157 final.

3

(4)  OL C 389, 2016 10 21, p. 80.

4

(5)  COM(2016) 176 final.

5

(6)  EERRI (Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos) pranešimas dėl sąlygų daiktų internetui kurti sudarymo, 2016 m. vasario 12 d.

6

(7)  Direktyva 2014/53/ES (OL L 153, 2014 5 22, p. 62).

7

(8)  Direktyva (ES) 2016/797 (OL L 138, 2016 5 26, p. 44).

8

(9)  COM(2011) 144 final, COM(2009) 8 final, COM(2013) 913 final, SWD(2013) 524 final, C(2015) 2259 final.

9

(10)  Žr. Skaitmeninio transporto ir logistikos forumas – Bendra informacija, 2015 m.

10

(11)  Direktyva 2008/50/EB (OL L 152, 2008 6 11, p. 1), Direktyva 2004/107/EB (OL L 23, 2005 1 26, p.3 ).

11

(12)  Direktyva 2010/75/EB (OL L 334, 2010 12 17, p. 17).

12

(13)  Reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

13

(14)  Direktyva 2009/125/EB (OL L 285, 2009 10 31, p. 10).

14

(15)  Direktyva 2009/28/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16);

15

COM(2016) 767 final.

(16)  COM(2013) 249 final, COM(2013) 216 final, COM(2014) 445 final.

16

(17)  Direktyva 2009/28/EB (OL L 140, 2009 6 5, p. 16).

17

(18)  Projektas – Biofuel Marketplace. 2006 m. gegužės mėn.

18

Biofuel Marketplace

(19)  Direktyva 2003/87/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).

19

(20)  COM(95) 302 final.

20

(21)  Direktyva (ES) Nr. 2016/1629 (OL L 252, 2016 9 16, p. 118).

21

(22)  Europos standartas, nustatantis vidaus vandenų laivų techninius reikalavimus. Leidimas 2015/1.

22

(23)  COM(2016) 705 final.

23

(24)  Galileo tarnybų pozicijos dokumentas dėl programos „Horizontas 2020“ 2018–2020 m. kosmoso darbo programos pagrindinių prioritetų.

24

(25)  COM(2013) 453 final; Viešųjų pirkimų direktyvos (2017/24/ES); COM(2015) 0192 final.

25

(26)  OL C 67, 2014 3 6, p. 96.

26

(27)  Direktyva 2006/42/EB, Direktyva 95/16/EB (nauja redakcija) (OL L 157, 2006 6 9, p. 24).

27

(28)  Reglamentas (ES) 2017/745 (OL L 117, 2017 5 5, p. 1), Reglamentas (ES) 2017/746 (OL L 117, 2017 5 5, p. 176).

28

(29)  Reglamentas (ES) Nr. 305/2011 (OL L 88, 2011 5 5, p. 5), Tarybos direktyva 98/83/EB (OL L 330, 1998 12 5, p. 32).

29

(30)  Peržiūrėti CEN/Cenelec įgaliojimai.

30

(31)  COM(2015) 613 final.

31

(32)  ISO. How standards will target the drone industry.

32

How standards will target the drone industry

(33)  Direktyva 2014/28/ES (OL L 96, 2014 3 29, p. 1).

33

(34)  Direktyva (ES) 2016/797 (OL L 138, 2016 5 26, p. 44).

34

(35)  Direktyva 2014/34/ES (OL L 96, 2014 3 29, p. 309).

35

(36)  Direktyva 2001/95/EB (OL L 11, 2002 1 15, p. 4).

36

(37)  OL C 271, 2013 9 19, p. 81.

37

(38)  COM(2014) 247 final, COM(2015) 624 final, COM(2012) 417 final.

38

(39)  The Benefits of U.S.-European Security Standardisation. Nacionalinis standartų ir technologijos institutas. JAV prekybos departamentas, 2012 m. birželio mėn.

39

The Benefits of U.S.-European Security Standardisation

(40)  COM(2016) 950 final.

40

(41)  OL C 288, 2017 8 31, p. 62.

41

---

| 8.6.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 197/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 197/24

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl kovos su sukčiavimu negrynosiomis mokėjimo priemonėmis ir jų klastojimu, kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/413/TVR

[COM(2017) 489 final – 2017/0226 (COD)]

(2018/C 197/04)

| Pranešėjas: | Victor ALISTAR |
| --- | --- |

Pranešėjas:

Victor ALISTAR

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2017 10 2
  Taryba, 2017 10 25 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 83 straipsnio 1 dalis |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2017 12 18 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 1 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 531 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 129/0/1 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2017 10 2

Taryba, 2017 10 25

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 83 straipsnio 1 dalis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2017 12 18

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 1 18

Plenarinė sesija Nr.

531

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

129/0/1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK pritaria Europos Komisijos iniciatyvai prioritetu laikyti kovą su kibernetiniais nusikaltimais – reiškiniu, darančiu poveikį elektroninėms mokėjimo priemonėms, nors toks sprendimas turėjo būti priimtas gerokai anksčiau. Skaitmeninimo privalumams sustiprinti reikėtų numatyti ir jo keliamiems iššūkiams atremti skirtus mechanizmus, kad Europos ekonomika ir jos piliečiai galėtų visapusiškai pasinaudoti informacinės visuomenės galimybėmis. EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą, kuriuo siekiama apsaugoti piliečius ir įmones nuo kibernetinių nusikaltėlių tinklų ir kuriame numatytos priemonės, galinčios sustiprinti pasitikėjimą naudojantis elektroninėmis mokėjimo priemonėmis. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Analizuodamas pasiūlymą dėl direktyvos Komitetas atkreipia dėmesį į keletą trūkumų, kuriuos reikėtų apsvarstyti ir ištaisyti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | 11 straipsnyje dėl jurisdikcijos nustatymo vykdant tyrimą turi būti aiškiai nurodyta, ar pagrindinis principas yra pažeidėjo buvimas teritorijoje, ar informacinės sistemos naudojimas, siekiant išvengti pozityviosios jurisdikcijos kolizijos. Atsižvelgdamas į tai, EESRK prašo į šį straipsnį įterpti naują dalį dėl jurisdikcijos kolizijos sprendimo pagal vieną iš dviejų šioje nuomonėje pasiūlytų metodų. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Pasiūlyme dėl direktyvos taip pat nėra veiksmingai nagrinėjamas atvejis, kai padėtis susijusi ir su ne ES jurisdikcijomis, ar kitų tarptautinių teisės aktų dėl tarptautinio teisminio bendradarbiavimo taikymo mechanizmas, todėl būtina nustatyti nuspėjamą ir apibrėžtą procedūrinę sistemą. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Prevencijai skirtą 16 straipsnį būtina papildyti valstybių narių teisės aktuose dėl perkėlimo į nacionalinę teisę nustatytomis konkrečiomis priemonėmis dėl prievolės teikti informaciją. Šis reikalavimas būtų taikomas elektroninių mokėjimo produktų teikėjams, nacionalinėms reguliavimo institucijoms arba už švietimą finansiniais klausimais atsakingoms institucijoms. |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.4. | 12 ir 13 straipsniuose taip pat reikėtų numatyti keistis gerąja praktika nustatant, tiriant su sukčiavimu elektroninėmis mokėjimo priemonėmis susijusius kibernetinius nusikaltimus ir užkertant jiems kelią. |
| --- | --- |

1.2.4.

| 1.3. | Nagrinėjamo pasiūlymo reguliavimo sritis yra susijusi su bendradarbiavimu tyrimo srityje ir teisminiu bendradarbiavimu kompiuterinio sukčiavimo atveju, tačiau taip pat svarbu nustatyti atgrasomuosius ir visuomenės informavimo apie nusikaltėlių veikseną mechanizmus valstybių narių teisėsaugos institucijoms vykdant informuotumo didinimo kampanijas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Siekiant užtikrinti asmens apsaugos priemonių veiksmingumą ir pasiekti šią iniciatyvą paskatinusius tikslus, t. y. didinti pasitikėjimą elektroninėmis ir skaitmeninėmis mokėjimo priemonėmis, taip pat užtikrinti aukštesnį atitikties bei prevencijos lygį, 15 straipsnį reikėtų papildyti nuostata nacionaliniuose teisės aktuose numatyti finansinį draudimą sukčiavimo atveju, pagal kurį būtų numatytas reikalavimas 100 % atlyginti žalą nuo kompiuterinio sukčiavimo nukentėjusiems elektroninių mokėjimo priemonių turėtojams. Ši kompensacija būtų išmokama pasibaigus tyrimui, kurį kaip suinteresuota civilinė šalis vykdo produkto teikėjas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Siekiant užtikrinti kovos su elektroninių mokėjimo priemonių klastojimu politikos veiksmingumą ir efektyvumą, tikslinga direktyvoje numatyti prievolę pranešti apie incidentus, susijusius su suklastotomis elektroninio mokėjimo priemonėmis; tokia pranešimo prievolė nustatyta kovos su pinigų plovimu politikoje arba Reglamente dėl asmens duomenų apsaugos. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK pabrėžia, kad būtina stiprinti gebėjimus suprasti sukčiavimo elektroninėmis ir skaitmeninėmis mokėjimo priemonėmis reiškinį ir užkirsti jam kelią sukuriant statistinių duomenų rinkimo mechanizmą, siekiant stiprinti prevencijos strategijas ir panaikinti tokio sukčiavimo pasekmes. Be to, reikia nuolat vertinti valstybių narių perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių poveikį ir numatyti kas dvejus ar trejus metus teikti kiekybines metines ataskaitas ir kokybinį poveikio vertinimą, kad būtų galima įvertinti politikos veiksmingumą ir nustatyti, ką reikia koreguoti. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Siekiant vidutinės trukmės laikotarpiu padidinti kovos su kompiuteriniu sukčiavimu ir mokėjimo priemonių klastojimu veiksmingumą, būtina sustiprinti 16 straipsnio nuostatą ir aiškiai nurodyti, kad valstybės narės privalo šioje srityje stiprinti žinias pasinaudodamos patirtimi, sukaupta atliekant tyrimus, ir remdamosi dalijimusi patirtimi siekiant patobulinti absolventų (rengiant neprivalomus mokymus), taip pat ekspertų ir specializuotų tyrėjų (rengiant nuolatinį specializuotą mokymą) bendrą kompetenciją. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Be to, Komitetas mano, kad praktinis bendradarbiavimas yra nepaprastai svarbus ir turėtų būti skatinamas. Tai taikoma ir nacionalinio ir tarptautinio bendradarbiavimo kovojant su šios rūšies nusikaltimus arba užkirsti kelią. Į tokį bendradarbiavimą turėtų būti įtraukti visi suinteresuotieji subjektai – tiek iš viešojo, tiek ir iš privačiojo sektoriaus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Norint išvengti bet kokios painiavos dėl direktyvos dalyko, siūlome jos pavadinime terminą „negrynosios mokėjimo priemonės“ pakeisti terminu „elektroninės ir skaitmeninės mokėjimo priemonės“. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Komisijos pasiūlymas

| 2.1. | Šios direktyvos tikslas – užtikrinti, kad būtų suderintos priemonės ir stiprinti valstybių narių gebėjimą tirti su elektroninėmis arba skaitmeninėmis mokėjimo priemonėmis susijusius sukčiavimo atvejus. Pasiūlymu dėl teisės akto siekiama skatinti už tyrimus atsakingų institucijų tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir nustatyti tam tikras šio bendradarbiavimo priemones, taip pat bendrus prevencijos, pagalbos nukentėjusiems ir šias priemones siūlančių subjektų atsakomybės būtiniausius standartus. Todėl pasirinktų veiksmų tikslas yra apibrėžti priemonės, kuria siekiama pasiūlyti technologijų požiūriu neutralias galimybes, taikymo sritį. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Atsižvelgiant į technologinę plėtrą ir vis įvairesnius elektroninių nusikaltimų modus operandi, įskaitant nusikalstamų grupuočių naudojamus metodus, Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategijoje (1) Komisija pripažįsta, kad pamatinio sprendimo nepakanka naujoms problemoms spęsti ir atsižvelgti į technologinę plėtrą, pavyzdžiui, susijusią su virtualiosiomis valiutomis ir mobiliaisiais mokėjimais. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kadangi pagal sandorių skaičių ES kortelės yra svarbiausia negrynoji mokėjimo priemonė, Europos Centrinio Banko duomenimis, 2013 m. sukčiavimo naudojantis euro zonoje išduotomis kortelėmis mastas pasiekė 1,44 mlrd. EUR ir šis reiškinys vis labiau plinta (2). Nors sukčiavimo duomenų esama tik apie mokėjimus kortelėmis, pagal sandorių skaičių ES kortelės yra svarbiausia negrynoji mokėjimo priemonė (3). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Iš Komisijos analizės matyti, kad viena iš pažeidžiamiausių sukčiavimui sričių – su kelionės išlaidomis susiję elektroniniai mokėjimai: traukinio, lėktuvo bilietai, apgyvendinimas, kitos susijusios operacijos ir įvairūs kiti mokėjimai. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kalbant apie taikymo sritį, Komisijos pasiūlymu siekiama užtikrinti aiškią, patvarią ir technologijų požiūriu neutralią teisinę sistemą, pašalinti praktines kliūtis ir sustiprinti sukčiavimo elektroninėmis mokėjimo priemonėmis prevenciją. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Siekiant užtikrinti veiksmingas kovos su sukčiavimu elektroninėmis mokėjimo priemonėmis ir kompiuteriniais nusikaltimais priemones, pasiūlyme dėl direktyvos nustatomos bendrosios taisyklės nacionaliniams teisės aktams dėl: nusikaltimų pagal baudžiamąją teisę kompiuterinio sukčiavimo mokėjimo priemonėmis srityje, dalyvavimo nusikalstamoje veikoje, baudžiamosios politikos sankcijų srityje, juridinių asmenų teisinės atsakomybės ir sankcijų suderinimo atgrasymo tikslais. EESRK atkreipia dėmesį į naujovę, t. y. pirmąsias teisės aktų nuostatas dėl virtualiųjų elektroninių valiutų Europos Sąjungos teisėje. Nusikalstamų veikų apibrėžimas apima veiksmus, kurie, nors ir nėra tiesiogiai laikomi sukčiavimu, yra įvykdomi sukčiavimo tikslais (vagystė ir klastojimas, taip pat mokėjimo priemonių pardavimas ir paprasčiausias jų turėjimas). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Siekiant padidinti Europos bendradarbiavimo veiksmingumą kovojant su elektroniniais nusikaltimais ir sukčiavimu elektroninėmis mokėjimo priemonėmis, direktyvoje numatytos konkrečios nuostatos dėl institucinių mechanizmų ir tyrimo įgaliojimų valstybių narių lygmeniu, taip pat dėl europinio nacionalinių valdžios institucijų keitimosi informacija mechanizmo. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Labai svarbus pasiūlymo aspektas yra tai, kad juo įvedamas reikalavimas nustatyti veiksmingas nukentėjusiųjų interesų gynimo priemones, užtikrinant jiems teisę į veiksmingą teisinę gynybą. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Šis Komisijos pasiūlymas visiškai atitinka Europos Sąjungos reguliavimo kompetenciją, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 83 straipsnyje, ir jame raginama minimaliai suderinti nuostatas valstybių narių lygmeniu per perkėlimui į nacionalinę teisę skirtą 24 mėnesių laikotarpį. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Bendrosios nuostatos

| 3.1. | Bendrosios pastabos Pasirinkta reguliavimo priemonė yra labiau tinkama, nes direktyva įmanoma nustatyti teisiškai privalomas taisykles visų nacionalinių teismų (išskyrus Daniją, jeigu ši šalis nenori dalyvauti) lygmeniu, o tai leistų žengti toliau nei Pamatiniame sprendime 2001/413/JAI numatytas praktikos suvienodinimas, nepažeidžiant jo turinio. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK pažymi, kad direktyvos projektas yra susijęs su kitomis reglamentavimo priemonėmis, kuriose dalyvauja valstybės narės, ir papildo kitų sričių Sąjungos politiką, pavyzdžiui, visos Europos bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose mechanizmus, taip pat teisės aktus, kuriais siekiama kovoti su kompiuteriniu sukčiavimu ir pinigų plovimu. Atsižvelgiant į tai, reikėtų taip pat pabrėžti būtinybę užtikrinti sąsajas tarp būdų užtikrinti finansų įstaigų turimų asmens duomenų apsaugą ir kibernetinio saugumo priemonių. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Europos Sąjungos lygmeniu yra teisinių priemonių, kuriose išdėstytos būtinos finansų rinkų ir finansinių paslaugų taisyklės ir nustatytas reikalavimas atlikti išsamų patikrinimą, susijusį su mokėjimo priemonių išdavimu, valdymu ir saugumo užtikrinimu, tačiau pasiūlyme dėl direktyvos pateiktas sprendimas, kaip sustiprinti pranešimo apie kompiuterinį sukčiavimą mokėjimo priemonėmis, jo tyrimo ir baudžiamųjų sankcijų teisinę infrastruktūrą. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK pabrėžia, kad būtina stiprinti gebėjimus suprasti sukčiavimo elektroninėmis ir skaitmeninėmis mokėjimo priemonėmis reiškinį ir užkirsti jam kelią sukuriant statistinių duomenų rinkimo mechanizmą siekiant stiprinti prevencijos strategijas ir panaikinti tokio sukčiavimo pasekmes. Be to, reikia nuolat vertinti valstybių narių perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių poveikį ir numatyti kas dvejus ar trejus metus teikti kiekybines metines ataskaitas ir kokybinį poveikio vertinimą, kad būtų galima įvertinti politikos veiksmingumą ir nustatyti, ką reikia koreguoti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Be to, atsižvelgiant į tai, kad tvirtesnėje teisinių priemonių garantijų sistemoje bus nustatyta juridinių asmenų teisinė atsakomybė ir sankcijos, svarbu priminti, kad reikia numatyti paramos priemones operatoriams, teikiančius elektroninio mokėjimo produktus arba naudojančius mokėjimo internetu platformas, kad jie galėtų laikytis atskiriems sektoriams skirtų reglamentų (4). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kalbant apie keitimosi informacija apie tyrimus dėl sukčiavimo mokėjimo priemonėmis mechanizmą kovojant su kibernetiniais nusikaltimais, nustatytą pasiūlymo dėl direktyvos 13 ir 14 straipsniuose, būtina suteikti Komisijai deleguojamuosius įgaliojimus siekiant deleguotaisiais aktais reglamentuoti keitimosi informacija mechanizmą ir standartizuotus su vykdomu tyrimu susijusius duomenis. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Nors savo komunikate prevencijos klausimu Komisija laikosi panašaus požiūrio kaip ir Direktyvoje 2011/93/ES, EESRK mano, kad reikėjo visų pirma nustatyti aiškesnius reikalavimus dėl prevencinių priemonių, ir, antra, numatyti tam tikrus įpareigojimus informuoti visuomenę apie priežastis, riziką ir nustatyti individualias prevencijos priemones siekiant išvengti kibernetinių nusikaltėlių tinklų apgaulingomis priemonėmis vykdomo sukčiavimo finansinėmis mokėjimo priemonėmis. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Šioje srityje reikia stiprinti žinias pasinaudojant patirtimi, sukaupta atliekant tyrimus, ir remiantis dalijimusi patirtimi siekiant, pirma, rengiant neprivalomus mokymus patobulinti bendrąjį išsilavinimą įgijusių absolventų bendrą kompetenciją ir, antra, parengti gebėjimų klasifikatorių ekspertams ir specializuotiems tyrėjams parengiant specializuotą mokymą. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Kovojant su tokiais nusikaltimais yra svarbus veiksmingas praktinis bendradarbiavimas. Toks bendradarbiavimas turi būti organizuojamas įvairiais lygmenimis ir į jį, kiek įmanoma, reikia įtraukti visus suinteresuotuosius subjektus. Turėtų būti siekiama ne tik kovoti su šiais sunkiais nusikaltimais, bet ir vykdyti jų prevenciją tiek nacionaliniu, tiek tarpvalstybiniu mastu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Pasiūlyme dėl direktyvos taip pat nenurodytas veiksmingas sprendimas tuo atveju, kai padėtis susijusi ir su ne ES jurisdikcijomis, nei kitų tarptautinių teisės aktų dėl tarptautinio teisminio bendradarbiavimo taikymo mechanizmas, todėl būtina nustatyti nuspėjamą ir apibrėžtą procedūrinę sistemą. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Nagrinėjamo pasiūlymo reguliavimo sritis yra susijusi su bendradarbiavimu tyrimo srityje ir teisminiu bendradarbiavimu kompiuterinio sukčiavimo atveju, tačiau taip pat svarbu nustatyti atgrasomuosius ir visuomenės informavimo apie nusikaltėlių veikseną mechanizmus valstybių narių teisėsaugos institucijoms vykdant informuotumo didinimo kampanijas. Todėl baigiamosiose pasiūlymo dėl teisės akto nuostatose turi būti nurodytos tarptautinio teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose priemonės, kuriomis bus remiamasi eksteritorialumo situacijose, ir tyrimų, vykdomų remiantis šiomis priemonėmis, tvarka. Procedūros požiūriu tai yra naudinga, aiškinamąją vertę turinti reglamentavimo priemonė. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | 11 straipsnyje dėl jurisdikcijos nustatymo vykdant tyrimą turi būti nurodyta, ar pagrindinis principas yra pažeidėjo buvimas teritorijoje, ar informacinės sistemos naudojimas, siekiant išvengti pozityviosios jurisdikcijos kolizijos tarp 11 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytos situacijos, kai pažeidėjas nusikalstamą veiką padaro fiziškai būdamas jos teritorijoje, ir 11 straipsnio 2 dalies b punkto, kai nusikalstamą veiką padaręs asmuo padarė nusikalstamą veiką valstybės narės teritorijoje, tačiau naudodamas nuotolinės prieigos mechanizmą (angl. remote shell). Tai galėtų būti pagrindas abiejų valstybių narių jurisdikcijai. 11 straipsnį reikėtų papildyti nauju punktu dėl jurisdikcijos kolizijos sprendimo paskiriant už tai atsakingą subjektą (pvz., Eurojustas) arba nurodant panašų sprendimo mechanizmą (pvz., Pamatinis sprendimas 2009/948/TVR (5)). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Prevencijai skirtą 16 straipsnį būtina papildyti valstybių narių teisės aktuose dėl perkėlimo į nacionalinę teisę nustatytomis konkrečiomis priemonėmis dėl prievolės teikti informaciją. Šis reikalavimas būtų taikomas elektroninių mokėjimo produktų teikėjams, nacionalinėms reguliavimo institucijoms arba už švietimą finansiniais klausimais atsakingoms institucijoms. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kalbant apie reikalavimą nustatyti keitimosi informacija apie tyrimus dėl sukčiavimo mokėjimo priemonėmis mechanizmą, numatytą pasiūlymo dėl direktyvos 13 straipsnyje, reikia įsteigti vieną bendrą kontaktinį centrą, panašų į jau sukurtą kovos su pinigų plovimu ir aprūpinimo maistu saugumo srityje, siekiant užtikrinti vienovę Europos lygmeniu. Šis vienas bendras kontaktinis centras galėtų būti teisingumo ministerija arba kitas kompetentingas subjektas didžiajai daugumai ES teismų. EESRK mano, kad formuluotė „tinkami pranešimo kanalai“ leistų iš dalies patenkinti veiksmingumo, tačiau ne suderinimo poreikį. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | 12 ir 13 straipsniuose taip pat reikėtų numatyti keistis gerąja praktika nustatant, tiriant su sukčiavimu elektroninėmis mokėjimo priemonėmis susijusius kibernetinius nusikaltimus ir užkertant jiems kelią. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Siekiant užtikrinti asmens apsaugos priemonių veiksmingumą ir pasiekti šią iniciatyvą paskatinusius tikslus, t. y. didinti pasitikėjimą elektroninėmis skaitmeninėmis mokėjimo priemonėmis, taip pat užtikrinti aukštesnį atitikties bei prevencijos lygį, 15 straipsnį reikėtų papildyti nuostata nacionaliniuose teisės aktuose numatyti finansinį draudimą sukčiavimo atveju, pagal kurį būtų numatytas reikalavimas 100 % atlyginti žalą nuo kompiuterinio sukčiavimo nukentėjusiems elektroninių mokėjimo priemonių turėtojams. Ši kompensacija būtų išmokama pasibaigus tyrimui, kurį kaip suinteresuota civilinė šalis vykdo produkto teikėjas. Šios garantijos taip pat turėtų padengti žalą, padarytą prekiautojams, atstovaujamiems MVĮ, tuo atveju, jei nesumokėta suma iki tam tikros pagrįstos ribos, nustatytos valstybių narių lygmeniu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Siekiant užtikrinti kovos su elektroninių mokėjimo priemonių klastojimu politikos veiksmingumą ir efektyvumą, tikslinga direktyvoje numatyti prievolę pranešti apie incidentus, susijusius su suklastotomis elektroninio mokėjimo priemonėmis; tokia pranešimo prievolė nustatyta kovos su pinigų plovimu politikoje arba Reglamente dėl asmens duomenų apsaugos. |
| --- | --- |

4.6.

2018 m. sausio 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2015) 192 final.

1

final

(2)  Europos centrinis bankas, Fourth report on card fraud (Ketvirtoji sukčiavimo kortelėmis ataskaita), 2015 m. liepos mėn. (naujausi turimi duomenys).

2

Fourth report on card fraud (Ketvirtoji sukčiavimo kortelėmis ataskaita)

(3)  Taip pat žr. 2 išnašą.

3

(4)  OL L 267, 2009 10 10, p. 7.

4

(5)  OL L 328, 2009 12 15, p. 42.

5

---

| 8.6.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 197/29 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 197/29

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl privalomų automatinių apmokestinimo srities informacijos, susijusios su praneštinais tarpvalstybiniais susitarimais, mainų iš dalies keičiama Direktyva 2011/16/ES

[COM(2017) 335 final – 2017/0138 (CNS)]

(2018/C 197/05)

| Pranešėjas | Victor ALISTAR |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Petru Sorin DANDEA |

Pranešėjas

Victor ALISTAR

Bendrapranešėjis

Petru Sorin DANDEA

| Konsultavimasis | Europos Sąjungos Taryba, 2017 7 10 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 ir 115 straipsniai |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2017 12 20 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 1 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 531 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 184/2/7 |

Konsultavimasis

Europos Sąjungos Taryba, 2017 7 10

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 ir 115 straipsniai

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2017 12 20

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 1 18

Plenarinė sesija Nr.

531

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

184/2/7

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Komisija pateikė pasiūlymą dėl direktyvos, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 2011/16/ES, kuria reglamentuojamas valstybių narių administracinis bendradarbiavimas apmokestinimo srityje, ir priedo, kuriame pateikiamas požymių, kurie galėtų reikšti galimai agresyvų mokesčių planavimą, sąrašas. Pavienėms valstybėms narėms siūloma naudotis automatinio keitimosi informacija priemone, kad kitos valstybės narės galėtų susipažinti su tarpininkų pateikta informacija. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK pritaria Komisijos pasiūlymui atsižvelgdamas į tai, kad galiojančiomis teisės nuostatomis valstybėms narėms nesuteikiama galimybė keistis informacija, jeigu jos sužino apie mokesčių vengimo ir (arba) mokestinio sukčiavimo schemas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK palankiai vertina ir remia Europos Komisijos pasiryžimą spręsti su agresyviam mokesčių planavimui sąlygas sudarančiais tarpininkais susijusią problemą. Nustačius pasiūlyme dėl direktyvos siūlomą duomenų teikimo pareigą, tarpininkų veikla taps skaidri, jie bus atgrasomi nuo agresyvaus mokesčių planavimo schemų siūlymo savo klientams ir taip bus sustabdyta kenksminga valstybių narių mokesčių bazės erozija. Tokiu būdu, siekiant kompensuoti pavienių valstybių narių mokesčių bazės eroziją, toms bendrovėms, kurios taiko agresyvaus mokesčių planavimo sistemą, ir toms, kurios šios sistemos netaiko, tačiau kurioms taikomi didesni mokesčiai, turėtų būti sudaromos vienodos sąlygos ir užtikrinamas teisingumas mokesčių srityje. Taigi rengiant šį pasiūlymą atsižvelgta į daugelio Europos bendrovių norą, kad mokesčių mokėtojams būtų užtikrintas teisingumas mokesčių srityje, taip pat į didėjantį pavienių mokesčių mokėtojų spaudimą. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Šiuo atžvilgiu EESRK palankiai vertina Komisijos sprendimą valstybėms narėms, kuriančioms saugų centrinį registrą, skirtą su administraciniu bendradarbiavimu susijusiai informacijai registruoti, teikti logistinę ir techninę paramą. Atsižvelgdamas į kai kurių agresyvaus mokesčių planavimo schemų sudėtingumą, EESRK rekomenduoja Komisijai taip pat remti valstybes nares rengiant būsimų darbuotojų, atsakingų už atitinkamos informacijos registravimą ir keitimąsi ja, mokymus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pasiūlymo taikymo sritis yra labai plati. Svarbu užtikrinti, kad direktyva būtų veiksminga atgrasymo nuo agresyvaus mokesčių planavimo priemonė. Reikia konkretesnių reikalavimų nustatant, kada turi būti pranešama apie sandorius, kad būtų išvengta pernelyg didelio pranešimų skaičiaus iš bendrovių ir mokesčių administravimo institucijų bei mokesčių mokėtojų laiko švaistymo. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad reikalavimas laikytis EBPO sandorių kainodaros gairėse nustatyto įprastų rinkos sąlygų principo nėra tikslusis mokslas ir neišvengiamai priklauso nuo subjektyvaus mokesčių mokėtojų ir mokesčių institucijų aiškinimo. Todėl EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares parengti tinkamas ir konstruktyvias gaires siekiant nustatyti, ar sandoriai turi skiriamųjų požymių, ar ne. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad pagrindinė atsakomybė laikytis siūlomos direktyvos tenka mokesčių mokėtojui. Siekiant atitikti proporcingumo reikalavimą, turi būti kuo labiau sumažintos bet kokio dydžio įmonių administracinės sąnaudos. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK ragina Komisiją peržiūrėti įpareigojimą per penkias dienas pateikti duomenis, siekiant užtikrinti, kad šis nustatytas terminas būtų pagrįstas subjektų, kuriems taikoma duomenų teikimo pareiga, atžvilgiu ir atitiktų tikslą vykdyti veiksmingą duomenų teikimo politiką. Taigi atrodo, kad būtina ir proporcinga pratęsti šį terminą. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Pasiūlyme dėl direktyvos nemažai klausimų lieka neišspręstų, pavyzdžiui, kaip direktyva turi būti taikoma mokesčių mokėtojams skaitmeninėje ekonomikoje atsižvelgiant į tai, kad sunku nustatyti, ar šie mokesčių mokėtojai, kaip apmokestinamieji asmenys, fiziškai yra pavienių valstybių narių jurisdikcijose. Kitas klausimas yra susijęs su pasiūlyme išdėstytų kriterijų, kuriais siekiama užtikrinti, kad nustatant nacionalines taisykles, kuriomis reglamentuojamos sankcijos už duomenų nepateikimą, būtų taikomas vienodas požiūris, aiškumu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitetas norėtų atkreipti dėmesį, kad dažnai keičiant duomenų teikimo mechanizmus neturi būti pakenkta mokesčių teisės aktų stabilumui ir kad reikia atsižvelgti į tai, jog tiesioginis apmokestinimas priklauso valstybių narių teisėkūros kompetencijai. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Komisijos pasiūlymas

| 2.1. | Dėl globalizacijos kapitalo judumas pasiekė precedento neturintį lygį. Šiomis aplinkybėmis ir atsižvelgdama į pastarųjų metų skandalus (1), susijusius su korporacijomis ir jurisdikcijomis, kurios skatino agresyvaus mokesčių planavimo schemas, dėl kurių valstybėse narėse dažnai vyko mokesčių bazių erozija, Komisija, rengdama savo darbotvarkę, kovą su mokesčių vengimu ir agresyviu mokesčių planavimu laikė vienu svarbiausių prioritetų. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komisija pateikė pasiūlymą dėl direktyvos, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 2011/16/ES, kuria reglamentuojamas valstybių narių administracinis bendradarbiavimas apmokestinimo srityje, ir priedo, kuriame pateikiamas požymių, kurie galėtų reikšti galimai agresyvų mokesčių planavimą, sąrašas. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pasiūlyme dėl direktyvos nustatytas informacijos pranešimo reikalavimas, taikomas mokesčių planavimo klausimais konsultuojančioms institucijoms ir specialistams, kurie šioje direktyvoje vadinami tarpininkais. Tai gali būti mokesčių konsultantai, bankai, reitingų agentūros ir kiti tarpininko apibrėžtį (asmuo, kuris, teikdamas su apmokestinimu susijusias paslaugas, mokesčių mokėtojui įsipareigoja parengti mokestinių praneštino tarpvalstybinio susitarimo ar tokių susitarimų serijos elementų įgyvendinimo tvarką, vykdyti tokio įgyvendinimo rinkodarą, organizuoti arba administruoti jį) atitinkantys subjektai. Tam tikromis aplinkybėmis pareiga teikti informaciją tenka mokesčių mokėtojui. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Iš mokesčių planavimo srityje konsultuojančių subjektų, asmenų ir bendrovių bus reikalaujama ne vėliau kaip per penkias dienas po to, kai schema parengiama įgyvendinti, atskleisti praneštiną tarpvalstybinį susitarimą arba keletą tokių susitarimų. Su šia informacija turės galimybę susipažinti atitinkami mokesčių administratoriai, o valstybių narių mokesčių administratoriai galės automatiškai ja keistis. Šia informacija bus automatiškai keičiamasi kas ketvirtį. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisija mano, kad šia direktyva bus daromas atgrasomasis poveikis agresyvaus mokesčių planavimo klausimais konsultuojantiems tarpininkams, todėl sumažės agresyvaus mokesčių planavimo praktikos atvejų. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komisija svarstė tris savo politikos tikslų įgyvendinimo galimybes: pateikti valstybėms narėms (neprivalomą) rekomendaciją savo nacionalinės teisės aktuose nustatyti privalomą informacijos atskleidimo tvarką arba rengti tarpininkų elgesio kodeksą ar ES direktyvą, kuria iš valstybių narių būtų reikalaujama taikyti privalomą informacijos atskleidimo tvarką. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komisija nusprendė parengti direktyvą, siekdama užtikrinti, kad šios priemonės, kuriomis siekiama kovoti su agresyviu mokesčių planavimu, visose valstybėse narėse būtų įgyvendinamos vienodai. Komisijos iniciatyva atitinka EBPO mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) projekto 12 veiksmą, pagal kurį rekomenduojama atgrasyti agresyvaus mokesčių planavimo klausimais bendroves konsultuojančius tarpininkus nuo šios veiklos; ja nustatomas tam tikrų priemonių, skirtų šiam veiksmui įgyvendinti, rinkinys. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Komisijos pasiūlymas grindžiamas mokesčių mokėtojo ir mokesčių administratoriaus dialogo ir lojalaus jų bendradarbiavimo bendrosios rinkos lygmeniu principais. Turi būti nustatytas išankstinio pranešimo apie galimai agresyvaus mokesčių planavimo operacijas mechanizmas taikant pasiūlymo dėl direktyvos priede išdėstytus keturių standartinių rūšių rodiklius (arba požymius). Turėtų būti aišku, kad pranešimas apie susitarimą nereiškia, kad automatiškai daroma agresyvaus mokesčių planavimo prielaida, veikiau mokesčių mokėtojui ir mokesčių jurisdikciją turinčiam subjektui suteikiama galimybė pradėti dialogą. Taigi Komisija pasirinko taikyti prevencinį požiūrį, kuris turėtų padėti sumažinti sankcijų taikymo mokesčių mokėtojams riziką. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Pasiūlyme dėl direktyvos Komisija taip pat nustatė patiems mokesčių mokėtojams taikytiną tiesioginę išankstinio duomenų teikimo pareigą, jeigu galimai agresyvaus mokesčių planavimo schema įgyvendinama arba atitinkama operacija atliekama įgyvendinant vidaus pasiūlymą, nesikonsultuojant su tarpininku ir jam nedalyvaujant, arba jeigu tarpininkas ir (arba) konsultantas yra saistomas konfidencialumo sąlygos ar saugomas pagal nacionalinės teisės aktus dėl profesinės paslapties, arba jeigu tarpininkas ar konsultantas nepriklauso valstybės narės jurisdikcijai. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Bendrosios ir konkrečios pastabos

| 3.1. | EESRK palankiai vertina ir remia Europos Komisijos pasiryžimą spręsti su agresyviam mokesčių planavimui sąlygas sudarančiais tarpininkais susijusią problemą. Nustačius pasiūlyme dėl direktyvos siūlomą duomenų teikimo pareigą, tarpininkų veikla taps skaidri ir jie bus atgrasomi nuo mokesčių planavimo schemų, kuriomis dirbtinai mažinami jų mokami mokesčiai, siūlymo savo klientams. Todėl direktyva padės sumažinti kenksmingą valstybių narių mokesčių bazių eroziją. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pasiūlyme dėl direktyvos daroma prielaida, kad mokesčių mokėtojai veikia sąžiningai, o ne siekia išvengti mokesčių. Taip pat reikėtų pabrėžti, kad pranešimas apie apmokestinimo tvarką, kuri galėtų būti laikoma agresyviu mokesčių planavimu, nebūtinai reiškia, kad agresyvus mokesčių planavimas iš tiesų buvo vykdomas. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Siekiant kompensuoti pavienių valstybių narių mokesčių bazės eroziją, Komisijos pasiūlymu toms bendrovėms, kurios taiko agresyvaus mokesčių planavimo sistemą, ir toms, kurios šios sistemos netaiko, tačiau kurioms taikomi didesni mokesčiai, turėtų būti sudaromos vienodos sąlygos ir užtikrinamas teisingumas mokesčių srityje. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pasiūlymo taikymo sritis yra labai plati. Svarbu užtikrinti, kad direktyva būtų veiksminga atgrasymo nuo agresyvaus mokesčių planavimo priemonė. Reikia konkretesnių reikalavimų nustatant, kada turi būti pranešama apie sandorius, kad būtų išvengta pernelyg didelio pranešimų skaičiaus iš bendrovių ir mokesčių administravimo institucijų bei mokesčių mokėtojų laiko švaistymo. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Reikia vengti įvairių aiškinimų, todėl Komisijos ir valstybių narių prašoma parengti tikslesnes gaires, kad pasiūlymas būtų veiksmingas. Tai ypač svarbu taikant EBPO sandorių kainodaros gairėse nustatytą įprastų rinkos sąlygų principą. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Vis dėlto pasiūlyme dėl direktyvos nemažai klausimų lieka neišspręstų, pavyzdžiui, kaip direktyva turi būti taikoma mokesčių mokėtojams skaitmeninėje ekonomikoje atsižvelgiant į tai, kad sunku nustatyti, ar šie mokesčių mokėtojai, kaip apmokestinamieji asmenys, fiziškai yra pavienių valstybių narių jurisdikcijose. Kitas klausimas yra susijęs su pasiūlyme išdėstytų kriterijų, kuriais siekiama užtikrinti, kad nustatant nacionalines taisykles, kuriomis reglamentuojamos sankcijos už duomenų nepateikimą, būtų taikomas vienodas požiūris, aiškumu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK mano, kad reikalingas išsamesnis poveikio vertinimas, siekiant užtikrinti, kad siūloma direktyva yra proporcinga. Reikia įvertinti taisyklių laikymosi laiko sąnaudas mokesčių administravimo institucijoms, tarpininkams ir (arba) bendrovėms. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komisija siūlo pavienėms valstybėms narėms naudotis automatinio keitimosi informacija priemone, kad kitos valstybės narės galėtų susipažinti su tarpininkų pateikta informacija. EESRK pritaria Komisijos pasiūlymui atsižvelgdamas į tai, kad galiojančiomis teisės nuostatomis valstybėms narėms nesuteikiama galimybė keistis informacija, jeigu jos sužino apie mokesčių vengimo ir (arba) mokestinio sukčiavimo schemas. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad Direktyva dėl ginčų sprendimo (2) bus įgyvendinta laiku ir veiksmingai. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESRK mano, kad tam tikros tarpvalstybinę veiklą vykdančios bendrovės, naudodamosi agresyvaus mokesčių planavimo schemomis, nemažą dalį tam tikroje valstybėje narėje gauto pelno perduoda jurisdikcijoms, kuriose taikomi mažesni mokesčiai, taip dirbtinai sumažindamos valstybių narių mokesčių bazes, todėl atsiranda didelių vidaus rinkos iškraipymų. Todėl Komitetas pritaria Komisijos pasiūlymui, kad valstybės narės į savo nacionalinės teisės aktus turėtų įtraukti nuostatą dėl sankcijų už direktyvos pažeidimus taikymo, taikytiną agresyvaus mokesčių planavimo schemomis besinaudojantiems tarpininkams ir mokesčių mokėtojams. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Šiame dokumente EESRK ragina Komisiją pasiūlyme dėl direktyvos nustatyti aiškias taisykles dėl galimų atsakomybę lemiančių veiksnių nustatymo, kai mokesčių mokėtojai ir tarpininkai naudojasi agresyvaus mokesčių planavimo schemomis, ir palikti valstybėms narėms teisę pačioms spręsti, kokio dydžio sankcijos turėtų būti taikomos. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Labai svarbu, kad bendrojoje rinkoje Komisija apsaugotų Europos verslą ir laisvą konkurenciją, įskaitant sąžiningą mokesčių naštos paskirstymą. Todėl EESRK primygtinai ragina Komisiją nustatyti sritis, kuriose ji, priimdama deleguotuosius aktus, direktyvos priede pateiktą požymių, reiškiančių agresyvaus mokesčių planavimo schemas, sąrašą galėtų papildyti naujomis kategorijomis. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Komitetas norėtų atkreipti dėmesį, kad dažnai keičiant duomenų teikimo mechanizmus neturi būti pakenkta mokesčių teisės aktų stabilumui ir kad reikia atsižvelgti į tai, jog tiesioginis apmokestinimas priklauso valstybių narių teisėkūros kompetencijai. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EESRK palankiai vertina Komisijos sprendimą valstybėms narėms, kuriančioms saugų centrinį registrą, skirtą su administraciniu bendradarbiavimu susijusiai informacijai registruoti, teikti logistinę ir techninę paramą. Atsižvelgdamas į kai kurių agresyvaus mokesčių planavimo schemų sudėtingumą, EESRK rekomenduoja Komisijai taip pat remti valstybes nares rengiant būsimų darbuotojų, atsakingų už atitinkamos informacijos registravimą ir keitimąsi ja, mokymus. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EESRK ragina Komisiją peržiūrėti įpareigojimą per penkias dienas pateikti duomenis, siekiant užtikrinti, kad šis nustatytas terminas būtų pagrįstas subjektų, kuriems taikoma duomenų teikimo pareiga, atžvilgiu ir atitiktų tikslą vykdyti veiksmingą duomenų teikimo politiką. Taigi atrodo, kad būtina ir proporcinga pratęsti šį terminą. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EESRK prašo Komisijos patikslinti laikotarpį, per kurį turi būti įvertinta, kaip ši direktyva buvo įgyvendinta, kad būtų galima kas dvejus metus parengti ataskaitą, ir ragina šią ataskaitą skelbti viešai, kad su ja galėtų susipažinti Europos mokesčių mokėtojai ir piliečiai. Atsižvelgdamas į dideles administracines pastangas, EESRK mano, kad ši kas dvejus metus rengiama ataskaita padės užtikrinti skaidrumą, jei joje kiekybiniai duomenys bus centralizuojami nepažeidžiant bendrovių teisėtų teisių. |
| --- | --- |

3.16.

2018 m. sausio 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---

(1)  „Luxleaks“, Panamos ir „Paradise“ dokumentai.

1

(2)  Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos dėl dvigubo apmokestinimo ginčų sprendimo mechanizmų Europos Sąjungoje ir EESRK nuomonė „Dvigubo apmokestinimo ginčų sprendimo mechanizmų tobulinimas“ (OL C 173, 2017 5 31, p. 29).

2

---

| 8.6.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 197/33 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 197/33

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos

[COM(2017) 770 final]

(2018/C 197/06)

| Pranešėjas | Javier DOZ ORRIT |
| --- | --- |

Pranešėjas

Javier DOZ ORRIT

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2018 1 18 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2017 12 20 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 1 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 531 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 182/2/5 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2018 1 18

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2017 12 20

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 1 18

Plenarinė sesija Nr.

531

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

182/2/5

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina tai, kad Europos Komisijos rekomendacijoje dėl euro zonos politikos kaip politikos tikslai pabrėžiami tvarus ir integracinis augimas, atsparumas ir konvergencija (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK pažymi, kad nors ekonomikos atsigavimas euro zonoje nuo praėjusių metų įgavo pagreitį, jis tebėra „trapus“, „nevisapusiškas“ ir „netipiškas“, kaip nurodyta Europos Komisijos rudens prognozėje (2). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Nepaisant to, kad didėja sukurtų darbo vietų skaičius, gausu įrodymų, kuriuos pateikė tiek Europos Komisija, tiek ir Europos Centrinis Bankas, kad „vangumas darbo rinkoje“ tebėra didelis, o tai yra veiksnys, lemiantis santykinai silpną darbo užmokesčio augimą palyginti su ekonomikos atsigavimo pajėgumu. Užsitęsęs nedarbas ir nepakankamas užimtumas euro zonoje reiškia, kad tose valstybėse narėse prarandami įgūdžiai ir gamybos pajėgumai, ir kelia didelę grėsmę socialinei įtraukčiai, gerovei ir lygybei. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Be to, investicijos euro zonoje išlieka mažesnės nei 2008 m., o dėl to taip pat prarandamas didelis gamybos potencialas daugelyje euro zonai priklausančių valstybių narių. Nuolatinis euro zonos einamosios sąskaitos perteklius su kitomis pasaulio šalimis taip pat rodo, kad vidaus paklausa šioje zonoje vis dar yra nedidelė. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK pripažįsta, kad dėl euro zonoje esančio aukšto valstybės skolos ir privačiojo sektoriaus įsiskolinimo lygio jos ekonomika tampa pažeidžiama, ir sutinka, kad jį reikia mažinti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Atidžiai apsvarstęs santykines galimybes ir riziką, kylančią dėl pirmiau nurodytų veiksnių, EESRK nesutinka su Europos Komisijos pasiūlymu dėl bendros iš esmės neutralios fiskalinės politikos krypties ir vietoj to siūlo siekti pozityvios fiskalinės politikos krypties, atitinkančios maždaug 0,5 % BVP. Tai, kad nuo pinigų politikos reikia pereiti prie fiskalinės politikos, taip pat rodo Komisijos prognozuojamas augimo sulėtėjimas 2017–2019 m., paskelbti ECB pinigų politikos vykdymo pakeitimai, išliekantis akivaizdus investicijų trūkumas ir pasaulinės prekybos bei geopolitiniai pavojai. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Į valstybės investicijas sutelktos fiskalinės paskatos ne tik užtikrintų stipresnę paklausą artimiausiu laikotarpiu, bet ir ilgainiui padidintų augimo potencialą, taip sprendžiant valstybės skolos tvarumo klausimą. Tokios viešosios investicijos turėtų būti skiriamos ne tik infrastruktūrai, bet ir švietimo bei įgūdžių ugdymo politikai („socialinės investicijos“), ir taip padėti įgyvendinti kai kuriuos neseniai paskelbto Europos socialinių teisių ramsčio principus. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK rekomenduoja, kad taikydama fiskalines taisykles Europos Komisija neįtrauktų viešųjų išlaidų investicijoms į Stabilumo ir augimo pakto taikymo sritį. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK teigiamai vertina tai, jog rekomendacijoje Europos Komisija aiškiai nurodo, kad pirmenybę reikia teikti struktūrinėms reformoms, kurios ne tik padidintų našumą ir augimo potencialą, pagerintų verslo aplinką ir paremtų investicijas, bet ir padėtų kurti kokybiškas darbo vietas bei mažinti nelygybę, kaip buvo raginta ankstesnėse EESRK nuomonėse (3). Jis pakartoja, kad norint užtikrinti labai svarbią piliečių paramą euro zonos pertvarkai ir su tuo susijusiam struktūrinių reformų įgyvendinimui, būtina stiprinti šių reformų socialinį aspektą ir taikyti demokratines ir skaidrias euro zonos valdymo formas, kuriomis siekiama užtikrinti ekonomikos klestėjimą ir aukštą gyvenimo lygį. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK teigiamai vertina tai, kad Europos Komisija ragina valstybes nares kovoti su mokesčių vengimu, be kita ko, toliau siekiant sukurti bendrą konsoliduotąją pelno mokesčio bazę (BKPMB). Jis taip pat mano, kad dėl ekonominių, politinių ir etinių priežasčių ES institucijos ir valstybės narės turi prioritetine tvarka įgyvendinti veiksmingas priemones – tiek jau sutartas, tiek naujas – skirtas kovoti su mokestiniu sukčiavimu, pinigų plovimu ir neteisėta mokesčių rojų veikla. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK pritaria būtiniems EPS stiprinimo veiksmams, įskaitant siekį visapusiškai ir sparčiai baigti kurti bankų sąjungą – Europos indėlių garantijų sistemą, Bendro pertvarkymo fondo bendrą finansinio stabilumo stiprinimo priemonę ir sustiprintą Europos priežiūros sistemą siekiant išvengti pernelyg didelės rizikos susidarymo – ir kapitalo rinkų sąjungą. Abi šios sąjungos turi ne tik prisidėti prie geresnio ir įvairesnio ekonomikos finansavimo, bet ir – skatindamos didesnį tarpvalstybinį privatųjį rizikos pasidalijimą ir finansinę integraciją – užtikrinti, kad ekonomikos ir finansų sistema taptų saugesnė, stabilesnė ir atsparesnė sukrėtimams. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Atsižvelgdamas į savo ankstesnę nuomonę ECO/435, EESRK pakartoja manąs, kad euras yra visos ES valiuta, ir pabrėžia, kad reikia:






  — | sukurti fiskalinę sąjungą, |
| --- | --- | --- |

1.12.

—

sukurti fiskalinę sąjungą,

| — | stiprinti valstybių narių atsakomybę už įsipareigojimus, susijusius su EPS, |
| --- | --- |

—

stiprinti valstybių narių atsakomybę už įsipareigojimus, susijusius su EPS,

| — | vykdyti struktūrines reformas Europos semestro platformoje, |
| --- | --- |

—

vykdyti struktūrines reformas Europos semestro platformoje,

| — | toliau stiprinti ekonominį koordinavimą ir valdymą ir sukurti Europos valiutos fondą, |
| --- | --- |

—

toliau stiprinti ekonominį koordinavimą ir valdymą ir sukurti Europos valiutos fondą,

| — | gerinti finansinio tarpininkavimo sistemas, dėl kurių didėtų realios ilgalaikės investicijos, optimizuojant EIB, EIF ir ESIF 2.0 vaidmenį, |
| --- | --- |

—

gerinti finansinio tarpininkavimo sistemas, dėl kurių didėtų realios ilgalaikės investicijos, optimizuojant EIB, EIF ir ESIF 2.0 vaidmenį,

| — | padidinti EPS atsparumą, kad ji galėtų daryti didesnę įtaką pasaulyje. |
| --- | --- |

—

padidinti EPS atsparumą, kad ji galėtų daryti didesnę įtaką pasaulyje.

2.   Bendrosios aplinkybės

| 2.1. | Pradėjusi diskusijas apie Europos ateitį ir paskelbusi joms skirtus dokumentus, visų pirma dėl EPS stiprinimo ir socialinio Europos matmens ateities, taip pat Geteborgo socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime paskelbusi Europos socialinių teisių ramstį, Europos Komisija pateikė savo metinę augimo apžvalgą, prie kurios pridėta rekomendacija dėl 2018 m. euro zonos politikos. Tolesniuose punktuose nurodomos pagrindinės Europos Komisijos rekomendacijos. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vykdyti politiką, kuria būtų remiamas tvarus ir integracinis augimas ir gerinamas atsparumas, perbalansavimas ir konvergencija. Einamosios sąskaitos deficitą arba didelę išorės skolą turinčios valstybės narės turėtų papildomai siekti riboti vienetui tenkančių darbo sąnaudų augimą. Einamosios sąskaitos perteklių turinčios valstybės narės turėtų papildomai skatinti darbo užmokesčio augimą ir prioritetine tvarka įgyvendinti priemones, kuriomis skatinamos investicijos, remiama vidaus paklausa ir sudaromos perbalansavimo sąlygos euro zonoje. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Siekti, kad bendra euro zonos fiskalinė kryptis būtų iš esmės neutrali ir būtų taikomos subalansuotos politikos priemonės. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Įgyvendinti reformas, kuriomis skatinamas kokybiškų darbo vietų kūrimas, suteikiamos lygios galimybės ir galimybė įsidarbinti, sudaromos tinkamos darbo sąlygos ir remiama socialinė apsauga bei įtrauktis. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tęsti bankų sąjungos sukūrimo darbą, susijusį su rizikos mažinimu ir pasidalijimu, įskaitant Europos indėlių garantijų sistemos sukūrimą, pradedant taikyti Bendro pertvarkymo fondo bendrą fiskalinio stabilumo stiprinimo priemonę ir stiprinant Europos finansų priežiūros institucijų sistemą, kad būtų neleidžiama kauptis rizikai. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Imtis priemonių, kad apčiuopiamai paspartėtų neveiksnių paskolų lygio mažinimas, remiantis Tarybos (Ecofin) sutartu veiksmų planu, ir skatinti tvarkingą finansinio įsiskolinimo mažinimą valstybėse narėse, kuriose susikaupusi didelė privačiojo sektoriaus skola. Stiprinti ES kapitalo rinkų integraciją ir vystymąsi, kad būtų remiamas realiosios ekonomikos augimas, kartu apsaugant finansų rinkos stabilumą. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Skubiai daryti pažangą baigiant kurti ekonominę ir pinigų sąjungą. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Bendrosios ir konkrečios pastabos

| 3.1. | Palyginti su ankstesnėmis Europos Komisijos prognozėmis, gamybos apimties augimas įgavo pagreitį ir apėmė daugiau euro zonos valstybių narių nei praėjusiais metais. Nepaisant to, reikėtų atkreipti dėmesį į šiuos tris klausimus. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pirma, toks ekonomikos atsigavimo paspartėjimas vyksta po santykinai ilgo visos euro zonos sąstingio, palyginti su tokių valstybių kaip JAV ekonomika. Šis sąstingis ir nesugebėjimas euro zonoje vykdyta ekonomine politika jo sumažinti padarė didelę ekonominę ir socialinę žalą daugelyje šios zonos teritorijų ir sumažino piliečių pasitikėjimą ES gebėjimu pasiekti klestėjimą. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Antra, Europos Komisijos rudens prognozėje numatoma, kad 2017 m. gamybos apimties augimo lygis bus 2,2 % – panašu, kad tai bus aukščiausias lygis palyginti su 2018 m. ir 2019 m., kai prognozuojamas nedidelis augimo sumažėjimas, t. y. atitinkamai 2,1 % ir 1,9 %. Vidaus paklausa euro zonoje, kaip rodo itin didelis einamosios sąskaitos perteklius su kitomis pasaulio šalimis, tebėra menka: nors šiuo metu privatus vartojimas didėja, numatoma, kad jis sulėtės, o investicijų ir toliau trūksta. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Trečia, ekonomikos atsigavimas priklauso nuo paramos, kurią suteikia ekspansyvi ir netradicinė pinigų politika, iki šiol aktyviai vykdoma Europos Centrinio Banko, kartu pernelyg ribojant fiskalinę politiką. ECB neseniai paskelbė, kad jo taikomų netradicinių politikos priemonių bus laipsniškai atsisakoma. Nors tai nebūtinai reiškia, kad sumažės pinigų politikos parama, išlieka būtinybė ekonomikos atsigavimą labiau remti fiskaline politika. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Be pinigų politikos vykdymo pokyčių ir numatomo ekonomikos augimo sulėtėjimo po 2018 m., yra ir kitų priežasčių, dėl kurių siūloma euro zonoje laikytis nuosaikiai pozityvios fiskalinės politikos krypties, kuri, EESRK nuomone, turėtų atitikti 0,5 % BVP: tai – užsitęsęs investicijų trūkumas, kuris nėra būdingas kitiems ekonominiams pasaulio regionams; pernelyg aukštas nedarbo lygis – 9,1 % 2017 m.; išliekančios geopolitinės grėsmės ir pavojai pasaulinei prekybai dėl pradėtos taikyti protekcionistinės politikos, visų pirma JAV. Todėl politikos priemonių derinyje būtina pasinaudoti visomis priemonėmis, skatinančiomis tvarų augimą. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK mano, kad visoje euro zonoje taikytina šiek tiek ekspansyvesnė fiskalinės politikos kryptis nei šiuo metu siūlo Europos Komisija būtų naudinga ekonomikos atsigavimui ir ilgalaikėje perspektyvoje derėtų su valstybės skolos tvarumu. Šiuo požiūriu būtų naudinga taikyti auksinę investavimo taisyklę (įskaitant socialines investicijas) įgyvendinant fiskalines taisykles ir tai sukurtų palankias sąlygas labiau integraciniam augimui ir didėjančiai konvergencijai. Taip pat svarbu skatinti socialiai atsakingą investavimą ir investicijas, kuriomis siekiama JT darnaus vystymosi tikslų. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK visiškai pritaria Komisijos kriterijui, kad šalys, turinčios fiskalinio manevravimo galimybę ir mokėjimų balanso perteklių, turi didinti savo viešųjų investicijų lygį, nes tai „[...] galėtų turėti didelį teigiamą šalutinį poveikį likusiai euro zonos daliai. Ilgalaikis poveikis BVP viršytų trumpalaikį poveikį, kadangi valdžios sektoriaus investicijos per ilgą laikotarpį padidintų privataus kapitalo ir darbo našumą“ (4). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK palankiai vertina Europos Komisijos raginimą valstybėms narėms, kuriose fiksuojamas einamosios sąskaitos deficitas ir didelė išorės skola, sutelkti dėmesį ne tik į savo našumo augimą, bet ir į verslo aplinkos gerinimą. Šiomis aplinkybėmis jis atkreipia dėmesį į tai, jog teisingas turto ir pajamų, gautų dėl našumo augimo, paskirstymas turėtų didinti lygybę ir daryti teigiamą poveikį tiek vidaus, tiek visuminei paklausai euro zonoje. Svarbu skatinti vidaus paklausą, nes tai būtina sąlyga siekiant didinti ekonomikos augimą ir įveikti krizę. Darbo užmokesčio, visų pirma paties žemiausio, didinimas šiuo metu yra viena iš svarbiausių priemonių šiems tikslams Europos ekonomikoje ir visuomenėje pasiekti. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Fiskalinės politikos koordinavimą turėtų papildyti pažanga siekiant mokesčių suderinimo, kuris yra vienas iš pagrindinių tikslų norint užkirsti kelią mokesčių vengimui Europos Sąjungoje. EESRK pritaria tam, kad būtų skubiai priimta direktyva dėl BKPMB. Tai būtina siekiant įgyvendinti priemones, skirtas padaryti galą skandalingai mokesčių slėpimo praktikai, kurią vykdo įvairios daugiašalės įmonės ir dėl kurios valstybių biudžetai praranda 40–60 mlrd. EUR (5), o savo mokestines prievoles vykdančios įmonės patiria nesąžiningą konkurenciją. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Dėl mokestinio sukčiavimo, pinigų plovimo ar visos mokesčių rojų vykdomos neteisėtos veiklos perkeliamos daug didesnės sumos nei nurodyta ankstesniame punkte, todėl prarandami viešieji finansai tokiu metu, kai jie yra itin reikalingi. EESRK nuomone, ES institucijos ir valstybės narės pirmiausia turėtų imtis vadovaujamo vaidmens pasaulinėje kovoje su šiais nusikaltimais ir skubiai įgyvendinti jau patvirtintas teisines priemones, skirtas užkirsti jiems kelią, bei imtis visų reikalingų veiksmų siekiant juos gerokai sumažinti. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESRK mano, kad pirmenybė turėtų būti skiriama toms struktūrinėms reformoms, kuriomis skatinamas našumo augimas ir kartu didinamas darbo vietų saugumas ir stiprinama socialinės apsaugos sistema esant tinkamoms verslo sąlygoms. Nė viena euro zonos šalis šiuolaikiniame pasaulyje negali konkuruoti mažo darbo užmokesčio ir nenuolatinio įdarbinimo pagrindu. Turėtų būti akcentuojamos reformos, kuriomis derinamas suderėtas lankstumas ir saugumas, siekiant stiprinti ir kurti paskatas tobulinti įgūdžius ir diegti inovacijas. Darbo rinkos reformos turėtų skatinti didesnį užimtumo stabilumą, kuris euro zonos ekonomikoje padės gerinti ir pasiūlą, ir paklausą, net ir trumpuoju laikotarpiu. Jos taip pat turėtų padėti stiprinti kolektyvines derybas, grindžiamas socialinių partnerių savarankiškumu, ir socialinį dialogą. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESRK mano, kad pasiūlyti veiksmai siekiant baigti kurti bankų sąjungą yra būtini norint sumažinti nacionalinių Vyriausybių biudžetams tenkančią naštą, taip pat užtikrinti bankų sistemos stabilumo teikiamą visuomeninę naudą. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Be to, reikėtų tęsti kapitalo rinkų sąjungos kūrimo darbus. Pastaroji kartu su bankų sąjunga turi plėsti ir įvairinti ekonomikos finansavimo šaltinius. Didesnis tarpvalstybinis privatusis rizikos pasidalijimas ir finansinė integracija turi užtikrinti, kad ekonomikos ir finansų sistema taptų saugesnė, stabilesnė ir atsparesnė sukrėtimams. Prireikus tai padėtų labiau sušvelninti asimetrinį ekonominių sukrėtimų poveikį, o tai būtų naudinga visoms valstybėms narėms. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta pirmiau, EESRK dar kartą pabrėžia, kad itin svarbu spręsti neveiksnių bankų paskolų klausimą siekiant papildyti politikos priemones, kurių tikslas – atgaivinti ekonomikos augimą. Siekiant spręsti šią problemą reikia nedelsiant imtis veiksmų, kartu atsižvelgiant į vartotojų apsaugos reikalavimus. |
| --- | --- |

3.14.

2018 m. sausio 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---

(1)  Rekomendacija dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos, COM(2017) 770 final.

1

final

(2)  Europos ekonomikos prognozė – 2017 m. ruduo, Europos Komisija, 2017 m. lapkričio mėn.

2

(3)  Šiuo klausimu žr. šias EESRK nuomones: „euro zonos ekonominė politika“ (2016 m.) (OL C 177, 2016 5 18, p. 41), „euro zonos ekonominė politika“ (2017 m.) (OL C 173, 2017 5 31, p. 33), ir „euro zonos ekonominė politika“ (2017 m.) (papildomoji nuomonė) (OL C 81 2018 3 2, p. 216).

3

(4)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „euro zonos ekonomikos analizė“, pridedamas prie Rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos, SWD(2017) 660 final, p. 5.

4

final

(5)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, ibid., 9 psl.

5

ibid.

---

| 8.6.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 197/38 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 197/38

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo derinant prie sektoriaus pokyčių, iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1071/2009 ir Reglamentas (EB) Nr. 1072/2009

[COM(2017) 281 final – 2017/0123 (COD)]

(2018/C 197/07)

| Pranešėjai | Stefan BACK ir Pasi MOISIO |
| --- | --- |

Pranešėjai

Stefan BACK ir Pasi MOISIO

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2017 6 15
  Europos Sąjungos Taryba, 2017 6 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | SESV 91 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 1 4 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 1 18 |
| Plenarinės sesijos Nr. | 531 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 221/3/2 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2017 6 15

Europos Sąjungos Taryba, 2017 6 20

Teisinis pagrindas

SESV 91 straipsnis

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2018 1 4

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 1 18

Plenarinės sesijos Nr.

531

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

221/3/2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK pakartoja pritariąs šio pasiūlymo ir viso susisiekimo dokumentų rinkinio tikslui – stiprinti Europos susisiekimo sektoriaus konkurencingumą, taip pat užtikrinant socialiniu požiūriu teisingą ir konkurencingą vežimo kelių transportu paslaugų vidaus rinką (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK teigiamai vertina tai, kad komunikate akcentuojamas netaršus, sąveikusis ir susietasis susisiekimas, sudarantis sąlygas darniems ir veiksmingiems daugiarūšio vežimo sprendimams, ir tai, kad jame pripažįstamas nepaprastai svarbus kelių transporto vaidmuo. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Todėl EESRK teigiamai vertina pasiūlymo siekius užtikrinti vienodas veiklos sąlygas nesuskaidytoje vežimo keliais vidaus rinkoje, išvengti pernelyg didelės administracinės naštos įmonėms, padidinti reglamentavimo sistemos aiškumą ir gerinti jos vykdymo užtikrinimą ir spręsti piktnaudžiavimo, pavyzdžiui, priedangos įmonių, neskaidrių verslo modelių ir neteisėtos kabotažo veiklos, problemas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESKR pritaria pasiūlymo tikslams Reglamentą (EB) Nr. 1071/2009 papildyti buveinės reikalavimais, kurie neleis naudoti priedangos įmonių vykdant vežimo keliais operacijas, ir sustiprinti atitikties reikalavimams stebėseną, įskaitant valdžios institucijų tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimą ir Europos kelių transporto įmonių elektroninio registro (ERRU) įgyvendinimą.
  EESRK taip pat pritaria patobulintoms taisyklėms dėl pažeidimų procedūrų ir dėl sankcijų, kurias skyrus galima prarasti nepriekaištingą reputaciją, įvertinimo, nes abiem atvejais padidėja teisinis aiškumas. EESRK pabrėžia, jog svarbu vienodai taikyti apribojimus, išdėstytus 6 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos a ir b punktuose, nes tik taip pažeidimai turės poveikį nepriekaištingai reputacijai.
  Priedangos įmonių klausimu EESRK daro išvadą, kad veiksmingas vykdymo užtikrinimas priklausys nuo nacionalinių institucijų darbo efektyvumo, veiksmingo tarpvalstybinio bendradarbiavimo ir vienodo įsisteigimo kriterijų aiškinimo. Taip pat reikėtų atsižvelgti ir į pažangą skaitmeninėje erdvėje.
  EESRK teigiamai vertina nacionaliniuose registruose esančios informacijos pagerinimą ir terminų, per kuriuos reikia atsakyti į prašymą pateikti informaciją, nustatymą. EESRK pageidautų, kad kontroliuojančios institucijos gautų prieigą tikruoju laiku prie elektroninės informacijos nacionaliniuose registruose.
  EESRK mano, kad į nacionalinius elektroninius registrus taip pat turėtų būti įvedami duomenys apie įmonėje dirbančius vairuotojus, nes tai svarbu nustatant, kaip laikomasi socialinių ir darbo teisės aktų, ir prašo Komisijos pagalvoti apie tokią priemonę. |
| --- | --- |

1.4.

EESRK taip pat pritaria patobulintoms taisyklėms dėl pažeidimų procedūrų ir dėl sankcijų, kurias skyrus galima prarasti nepriekaištingą reputaciją, įvertinimo, nes abiem atvejais padidėja teisinis aiškumas. EESRK pabrėžia, jog svarbu vienodai taikyti apribojimus, išdėstytus 6 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos a ir b punktuose, nes tik taip pažeidimai turės poveikį nepriekaištingai reputacijai.

Priedangos įmonių klausimu EESRK daro išvadą, kad veiksmingas vykdymo užtikrinimas priklausys nuo nacionalinių institucijų darbo efektyvumo, veiksmingo tarpvalstybinio bendradarbiavimo ir vienodo įsisteigimo kriterijų aiškinimo. Taip pat reikėtų atsižvelgti ir į pažangą skaitmeninėje erdvėje.

EESRK teigiamai vertina nacionaliniuose registruose esančios informacijos pagerinimą ir terminų, per kuriuos reikia atsakyti į prašymą pateikti informaciją, nustatymą. EESRK pageidautų, kad kontroliuojančios institucijos gautų prieigą tikruoju laiku prie elektroninės informacijos nacionaliniuose registruose.

EESRK mano, kad į nacionalinius elektroninius registrus taip pat turėtų būti įvedami duomenys apie įmonėje dirbančius vairuotojus, nes tai svarbu nustatant, kaip laikomasi socialinių ir darbo teisės aktų, ir prašo Komisijos pagalvoti apie tokią priemonę.

| 1.5. | EESRK kvestionuoja nevisapusišką mažos keliamosios galios krovininių transporto priemonių įtraukimą į Reglamento (EB) Nr. 1071/2009 dėl galimybės verstis profesine veikla taikymo sritį ir abejoja papildoma šios priemonės nauda, atsižvelgiant į tai, kad šioms transporto priemonėms netaikomas Reglamentas (EB) Nr. 1072/2009. Todėl EESRK mano, kad mažos keliamosios galios krovininėms transporto priemonėms turėtų būti visiškai taikomi, tegul galbūt ir sušvelninta forma, tiek Reglamentas (EB) Nr. 1071/2009, tiek ir Reglamentas (EB) Nr. 1072/2009. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK teigiamai vertina pagrindinį siūlomų Reglamento (EB) Nr. 1072/2009 pakeitimų tikslą supaprastinti ir patikslinti kabotažo taisykles ir sugriežtinti atitikties reikalavimams stebėseną. EESRK atkreipia dėmesį į skaitmeninių tachografų, kaip veiksmingos atitikties kontrolės priemonės, potencialą ir mano, kad reikėtų paankstinti jų įrengimą, taip pat ir jau naudojamose transporto priemonėse.
  Tačiau EESRK griežtai pabrėžia, kad siūlomi pakeitimai dėl kabotažo bus sėkmingi ir teisingai įgyvendinti tik tokiu atveju, jeigu bus priimtos nuostatos, aiškiai pasakant, kada kabotažo paslaugų teikimas nebėra laikinas ir atsiranda buveinės prievolė, ir jeigu be jokių išimčių kiekvienai kabotažo operacijai bus taikomos visos darbuotojų komandiravimo taisyklės. |
| --- | --- |

1.6.

Tačiau EESRK griežtai pabrėžia, kad siūlomi pakeitimai dėl kabotažo bus sėkmingi ir teisingai įgyvendinti tik tokiu atveju, jeigu bus priimtos nuostatos, aiškiai pasakant, kada kabotažo paslaugų teikimas nebėra laikinas ir atsiranda buveinės prievolė, ir jeigu be jokių išimčių kiekvienai kabotažo operacijai bus taikomos visos darbuotojų komandiravimo taisyklės.

| 1.7. | EESRK apgailestauja, kad nebuvo pasinaudota proga patikslinti keleto kitų punktų, susijusių su kabotažo taisyklėmis, kurios yra skirtingai aiškinamos. Būtina veiksmingos atitikties stebėsenos prielaida, ypač patikrinimų keliuose atveju, yra aiškios ir paprastos taisyklės, kurios, vadovaujantis jau turimais faktais, leidžia iš karto ir užtikrintai įvertinti, ar laikomasi reikalavimų. EESRK apgailestauja, kad nors pasiūlymu ir žengtas žingsnis į priekį, teisės aktai tebėra neaiškūs ir keletu punktų juos galima skirtingai interpretuoti. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK apgailestauja, kad kartu su Reglamentais (EB) Nr. 1071/2009 ir (EB) Nr. 1072/2009 nesiimta peržiūrėti ir Direktyvos 92/106/EEB dėl mišriojo vežimo, kuri praktiškai suteikia paralelinę rinkos prieigą. Norint turėti veiksmingus teisės aktus, visų formų kabotažui reikėtų taikyti panašias taisykles. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK sutinka, kad reikia kurti Europos kelių transporto agentūrą, nes tai būtų veiksminga priemonė pagerinti vykdymo užtikrinimą sektoriuje tarpvalstybiniu lygmeniu. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Aplinkybės

| 2.1. | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo, derinant prie sektoriaus pokyčių, iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1071/2009 ir Reglamentas (EB) Nr. 1072/2009 (pasiūlymas), yra susisiekimo dokumentų rinkinio, kurį Europos Komisija paskelbė 2017 m. gegužės 31 d., dalis. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pagrindiniai pasiūlymo tikslai yra:
  sudaryti sąlygas konkurencingam ir sąžiningam susisiekimui, išgyvendinti priedangos įmones, supaprastinti ir patikslinti kabotažo taisykles, geresniu institucijų bendradarbiavimu, įskaitant per Europos kelių transporto įmonių registrą (ERRU), užtikrinti veiksmingą stebėseną. |
| --- | --- |

2.2.

sudaryti sąlygas konkurencingam ir sąžiningam susisiekimui, išgyvendinti priedangos įmones, supaprastinti ir patikslinti kabotažo taisykles, geresniu institucijų bendradarbiavimu, įskaitant per Europos kelių transporto įmonių registrą (ERRU), užtikrinti veiksmingą stebėseną.

| 2.3. | Bendresni viso dokumentų rinkinio tikslai, be 2.1 ir 2.2 punktuose išdėstytų tikslų, pateikiami Komisijos komunikate „Europa kelyje. Socialiai teisingo perėjimo prie netaršaus, konkurencingo ir susietojo susisiekimo visiems darbotvarkė“ (COM(2017) 283) (komunikatas). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komunikate Europai siūloma strategija, kaip išlaikyti pirmaujantį vaidmenį netaršaus, konkurencingo ir susietojo susisiekimo, kuris sudaro sąlygas tvariems ir veiksmingiems daugiarūšio transporto sprendimams, srityje. Tai būtina, nes susisiekimas yra gyvybiškai svarbus Europai be sienų ir tam reikia šiuolaikiškos susisiekimo sistemos, kuri yra būtina pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komunikate pripažįstamas svarbus kelių transporto vaidmuo ir prie jo pridedami šiam sektoriui skirti pasiūlymai, įskaitant vidaus rinką stiprinančią sistemą, geresnes darbo sąlygas krovinių vežimo keliais sektoriuje, skaitmenizuotą transportą ir peržiūrėtas kelių apmokestinimo taisykles. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK pritaria komunikate išdėstytai susisiekimo strategijai ir joje akcentuojamam optimaliam daugiarūšiškumui ir svarbaus kelių transporto vaidmens pripažinimui. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pagrindiniai pasiūlymo tikslai – pašalinti priedangos įmones ir supaprastinti krovinių vežimo kelių transportu kabotažo taisykles, kad jas būtų lengviau suprasti ir būtų užtikrinta, kad jos atitiktų tikslą sukurti teisingą ir konkurencingą vežimo keliais vidaus rinką, kaip užsibrėžta komunikate ir kam visiškai pritaria EESRK. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK primena savo ankstesnes nuomones TEN/566 „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Pažanga ir uždaviniai“ ir TEN/575 „Tarptautinis krovinių vežimas kelių transporto vidaus rinkoje. Socialinis dempingas ir kabotažas“, kuriose buvo akcentuojama būtinybė užbaigti kurti vežimo keliais vidaus rinką ir užkirsti kelią sukčiavimui, taisyklių apeidinėjimui ir piktnaudžiavimui, įskaitant veiklą per priedangos įmones ir kabotažo taisyklių nesilaikymą. EESRK teigiamai vertina faktą, kad pasiūlymas sprendžia tam tikras labai opias problemas, iškeltas šiose nuomonėse. Tačiau EESRK apgailestauja, kad nepasinaudota proga aiškiai spręsti socialinio dempingo, kurį EESRK savo nuomonėse apibrėžia, kaip sukčiavimą, taisyklių apeidinėjimą ir piktnaudžiavimą (2), klausimo (taip pat žr. 2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento rezoliucijos dėl socialinio dempingo Europos Sąjungoje I skyriaus 1 dalį (2015/2255 (INI)). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Vis dėlto išlieka klausimas, ar problemoms pasirinktos spręsti priemonės yra pakankamos ir ar nereikėtų imtis kitų arba papildomų priemonių, jeigu siūlomos priemonės būtų neproporcingos siekiamų tikslų požiūriu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK laikosi nuomonės, kad Europos kelių transporto agentūros steigimas bus nepaprastai svarbus spartinant tarpvalstybinį reikalavimų vykdymo užtikrinimą vežimo keliais sektoriuje. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Reglamentas (EB) Nr. 1071/2009 – galimybė verstis profesine veikla

| 4.1. | EESRK pritaria 1 straipsnio pakeitimams tiek, kiek dėl jų tekstas tampa aiškesnis arba kiek jie suteikia kitokios papildomos naudos, nes leidžia geriau veikti vežimo keliais vidaus rinkai. EESRK abejoja, ar vieno iš daugelio galimų nekomercinės veiklos pavyzdžių paminėjimas siūlomame 1 straipsnio 4 dalies b punkto papildyme duoda papildomos naudos, jeigu nesprendžiamas įrodinėjimo pareigos, kuri iš principo turėtų tekti veiklos vykdytojams, klausimas. Pasiūlymas dėl šio punkto gali sukelti daugiau problemų nei jų išspręsti. Jis nepadidina teisinio aiškumo ir gali kelti pavojų, kad bus dar labiau iškraipoma konkurencija ir atsiras „pilkoji rinka“. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Naująja 1 straipsnio 6 dalies pirmąja pastraipa į reglamento taikymo sritį įtraukiamos įmonės, kurios naudoja mažos keliamosios galios krovinines transporto priemones, kurių pakrautų masė neviršija 3,5 tonos, tačiau joms netaikomi nepriekaištingos reputacijos ir profesinės kompetencijos reikalavimai bei reikalavimas turėti transporto vadybininką.
  EESRK mano, kad tokios išimtys siųstų labai netinkamą signalą. EESRK pageidautų, kad mažos keliamosios galios krovininėms transporto priemonėms būtų, tegu ir sušvelninta forma, bet visiškai taikomi tiek Reglamentas (EB) Nr. 1071/2009, tiek ir Reglamentas (EB) Nr. 1072/2009. Tik taip bus galima užtikrinti bendrą sektoriaus profesionalizacijos lygį ir vienodas veiklos sąlygas.
  EESRK pabrėžia, jog būtina numatyti pakankamai išteklių, kurių prireiks išaugus darbo apimčiai užtikrinant atitiktį išplėstos taikymo srities reglamentų (EB) Nr. 1071/2009 ir (EB) Nr. 1072/2009 reikalavimams.
  EESRK taip pat abejoja galimybe, kuri suteikiama valstybėms narėms visiškai arba iš dalies taikyti nuostatas dėl nepriekaištingos reputacijos, profesinės kompetencijos ir transporto vadybininko mažos keliamosios galios krovininėms transporto priemonėms. Tokia galimybė gali sutrikdyti vidaus rinkos darnumą. Be to, ji nedera su pasiūlymu iš dabartinio 3 straipsnio 2 dalies išbraukti galimybę valstybėms narėms išduodant leidimą verstis profesine veikla taikyti papildomus reikalavimus. |
| --- | --- |

4.2.

EESRK mano, kad tokios išimtys siųstų labai netinkamą signalą. EESRK pageidautų, kad mažos keliamosios galios krovininėms transporto priemonėms būtų, tegu ir sušvelninta forma, bet visiškai taikomi tiek Reglamentas (EB) Nr. 1071/2009, tiek ir Reglamentas (EB) Nr. 1072/2009. Tik taip bus galima užtikrinti bendrą sektoriaus profesionalizacijos lygį ir vienodas veiklos sąlygas.

EESRK pabrėžia, jog būtina numatyti pakankamai išteklių, kurių prireiks išaugus darbo apimčiai užtikrinant atitiktį išplėstos taikymo srities reglamentų (EB) Nr. 1071/2009 ir (EB) Nr. 1072/2009 reikalavimams.

EESRK taip pat abejoja galimybe, kuri suteikiama valstybėms narėms visiškai arba iš dalies taikyti nuostatas dėl nepriekaištingos reputacijos, profesinės kompetencijos ir transporto vadybininko mažos keliamosios galios krovininėms transporto priemonėms. Tokia galimybė gali sutrikdyti vidaus rinkos darnumą. Be to, ji nedera su pasiūlymu iš dabartinio 3 straipsnio 2 dalies išbraukti galimybę valstybėms narėms išduodant leidimą verstis profesine veikla taikyti papildomus reikalavimus.

| 4.3. | EESRK mano, kad reikia išbraukti 3 straipsnio 2 dalyje numatytą galimybę valstybėms narėms nustatyti papildomus nei 3 straipsnyje numatytus reikalavimus leidimui verstis profesine veikla. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Pakeitimai, siūlomi 5 straipsniu nustatytiems įsisteigimo kriterijams, yra nukreipti prieš priedangos įmones. Siūlomi reikalavimai yra aiškesni ir labiau išplėtoti už dabartines nuostatas. Pasiūlyme labiau akcentuojamas realios komercinės ir administracinės veiklos vykdymas įmonės patalpose įsisteigimo valstybėje narėje, kur turėtų būti laikomi ir pagrindiniai įmonės dokumentai, pavyzdžiui, pridedant nuostatą, kad administracinė ir komercinė veikla turėtų būti nuolat ir iš tiesų vykdoma toje valstybėje narėje, kartu išsaugant reikalavimą dėl vežimo operacijų, atliekamų įmonei priklausančiomis transporto priemonėmis, vadybos. Be to, pridedamas reikalavimas, kad įmonės turi turėti veiklos mastą atitinkančio turto ir įdarbinti atitinkamą skaičių darbuotojų. EESRK pritaria šiems pakeitimams ir pabrėžia, kad norint užtikrinti nuspėjamumą svarbi galimybė juos vienodai aiškinti. EESRK daro prielaidą, kad pagrindiniai įmonės dokumentai, kai tai teisiškai įmanoma, gali būti laikomi elektronine forma. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Vis dėlto EESRK mano, jog ir toliau bus sunku įrodyti, kad veikla vykdoma naudojant priedangos įmonę. Siūlomuose tekstuose paliekama didelė laisvė veikti savo nuožiūra, todėl yra pavojus, jog tokia diskrecinė praktika bus labai skirtinga. Tokiais tekstais paremtus sprendimus galima lengvai užginčyti. Konkrečių problemų gali iškilti dėl įmonių, kurios priklauso tarptautinei grupei arba, pavyzdžiui, kurios tam tikrą administracinę veiklą užsako kitur. Akivaizdu, jog yra rizikos, kad dėl skirtingo aiškinimo valstybėse narėse nacionalinės praktikos raida gali būti labai skirtinga. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK nuomone, aiškesnį įmonės statuso vaizdą galima susidaryti nustatant prievolę teikti informaciją apie įmonės nuosavybę (3). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Todėl EESRK atkreipia dėmesį į įgyvendinimo sunkumus ir pabrėžia, kad labai svarbus veiksmingas vykdymo užtikrinimo institucijų tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir keitimasis geriausia praktika. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESRK pažymi, kad nepaisant 6 straipsnio 1 dalies antros pastraipos papildymo dėl asmenų, kurių elgesys gali turėti įtakos nepriekaištingos reputacijos įvertinimui, rato, valstybės narės vis tiek išlaikys galimybę šį sąrašą papildyti dar kitais „atitinkamais asmenimis“. Todėl priklausomai nuo valstybės narės, atitinkamų asmenų ratas gali skirtis.
  EESRK sutinka su tos pačios dalies trečios pastraipos a punkto papildymu „mokesčių teisėmis“, kaip pagrindu abejoti dėl nepriekaištingos reputacijos, kas parodo, jog vis daugiau svarbos teikiama mokesčių teisės reikalavimų vykdymui, taip pat pritaria atitikties darbuotojų komandiravimo taisyklėms svarbai, kas matyti iš 6 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos b punkto xi papunkčio.
  Abiem atvejais teisinis tikrumas užtikrinamas nustatant apribojimus, kad atsižvelgiama tik į tokius veiksmus, už kuriuos skirtas teistumas arba sankcijos už sunkius nacionalinių ar ES taisyklių pažeidimus. |
| --- | --- |

4.8.

EESRK sutinka su tos pačios dalies trečios pastraipos a punkto papildymu „mokesčių teisėmis“, kaip pagrindu abejoti dėl nepriekaištingos reputacijos, kas parodo, jog vis daugiau svarbos teikiama mokesčių teisės reikalavimų vykdymui, taip pat pritaria atitikties darbuotojų komandiravimo taisyklėms svarbai, kas matyti iš 6 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos b punkto xi papunkčio.

Abiem atvejais teisinis tikrumas užtikrinamas nustatant apribojimus, kad atsižvelgiama tik į tokius veiksmus, už kuriuos skirtas teistumas arba sankcijos už sunkius nacionalinių ar ES taisyklių pažeidimus.

| 4.9. | EESRK abejoja, ar reikėjo įtraukti sankcijas už sunkius ES teisės pažeidimus, susijusius su sutartiniams įsipareigojimams taikomais teisės aktais, nes tokiu atveju keliamas klausimas dėl taikytinos teisės pasirinkimo, o ne dėl rimtų problemų. Jeigu norima bausti už privalomo taikytinų teisės aktų pasirinkimo pažeidimą, tai reikėtų aiškiai nurodyti. Geresnė priemonė būtų atsižvelgti į neigiamas civilinių bylų, susijusių su nusižengimais, sukčiavimu arba netinkamu valdymu, išvadas. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EESRK pritaria 6 straipsnio 2 dalyje padarytiems procedūrinių nuostatų pakeitimams. Vertinant galimą sunkių ES taisyklių pažeidimo poveikį įmonės ar transporto vadybininko galimybėms verstis veikla, EESRK abejoja, ar Komisijai tinkama deleguotaisiais aktais sudaryti tokių pažeidimų sąrašą, kaip siūloma naujojoje 6 straipsnio 2a dalyje. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EESRK abejoja, ar proporcinga vienerius metus nuo nepriekaištingos reputacijos praradimo laukti, kol bus galima nustatyti, kad transporto vadybininkas nepriekaištingą reputaciją atgavo. Dėl nepriekaištingos reputacijos atgavimo laiko ir atkūrimo tinkamumo kiekvienu konkrečiu atveju sprendimą turėtų priimti kompetentingos nacionalinės institucijos. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.11.1. | Kalbant apie finansinės būklės sąlygas EESRK abejoja pasiūlymu dėl naujos 7 straipsnio 2 dalies nuostatos, teigiančios, kad kompetentinga valdžios institucija pakankamu finansinės būklės įrodymu pripažįsta „kitą oficialų dokumentą“. Siūloma nuostata yra nepatenkinama, nes šio dokumento pobūdis yra pernelyg miglotas. |
| --- | --- |

4.11.1.

| 4.12. | EESRK pritaria pasiūlymui į 16 straipsnį įtraukti nuostatą dėl papildomos informacijos pateikimo nacionaliniuose elektroniniuose registruose ir į registrą įvesti informaciją apie visus pažeidimus. EESRK ypač palankiai vertina penkių dienų terminą, per kurį reikia patenkinti prašymą pateikti informaciją, ir pažymi, kad kontroliuojančioms institucijoms reikėtų suteikti galimybę tikruoju laiku, vykdant patikrinimus keliuose ir (arba) įmonėse, elektroniniu būdu susipažinti su visa atitinkamuose registruose esančia informacija.
  EESRK taip pat laikosi nuomonės, kad į nacionalinius elektroninius registrus taip pat turėtų būti įvedami duomenys apie įmonėje dirbančius vairuotojus, nes tai svarbu nustatant, kaip laikomasi socialinių ir darbo teisės aktų. Konkretus poveikis būtų toks, kad sumažėtų sukčiavimo praktikos atvejų, apie kuriuos kalbama 3.3 punkte. EESRK prašo Komisijos apsvarstyti tokią priemonę (žr. 2017 m. gegužės 18 d. Europos Parlamento rezoliucijos dėl Europos Sąjungos kelių transporto (2017/2545 (RSP), 33 dalį). |
| --- | --- |

4.12.

EESRK taip pat laikosi nuomonės, kad į nacionalinius elektroninius registrus taip pat turėtų būti įvedami duomenys apie įmonėje dirbančius vairuotojus, nes tai svarbu nustatant, kaip laikomasi socialinių ir darbo teisės aktų. Konkretus poveikis būtų toks, kad sumažėtų sukčiavimo praktikos atvejų, apie kuriuos kalbama 3.3 punkte. EESRK prašo Komisijos apsvarstyti tokią priemonę (žr. 2017 m. gegužės 18 d. Europos Parlamento rezoliucijos dėl Europos Sąjungos kelių transporto (2017/2545 (RSP), 33 dalį).

| 4.13. | EESRK teigiamai vertina administracinio bendradarbiavimo pagerinimą, numatytą naujajame 18 straipsnyje, įskaitant aiškių procedūrų ir terminų prašymui pateikti informaciją patenkinti paminėjimą. Vis dėlto EESRK siūlytų tokius toliau išdėstytus patobulinimus.
  EESRK siūlo 3 dalyje numatyti, kad patikrinimai būtų visada atliekami kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms paprašius. Taip pat siūloma 3 dalies paskutiniame sakinyje išbraukti reikalavimą dėl įtikinamumo, nes prašymo pateikti informaciją pagrįstumo klausimas tinkamai išspręstas 4 dalyje.
  EESRK mano, kad 5 dalyje nustatytas terminas informuoti prašymą pateikusią valstybę narę apie sunkumus gauti informaciją turėtų būti sutrumpintas iki penkių dienų. |
| --- | --- |

4.13.

EESRK siūlo 3 dalyje numatyti, kad patikrinimai būtų visada atliekami kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms paprašius. Taip pat siūloma 3 dalies paskutiniame sakinyje išbraukti reikalavimą dėl įtikinamumo, nes prašymo pateikti informaciją pagrįstumo klausimas tinkamai išspręstas 4 dalyje.

EESRK mano, kad 5 dalyje nustatytas terminas informuoti prašymą pateikusią valstybę narę apie sunkumus gauti informaciją turėtų būti sutrumpintas iki penkių dienų.

| 4.14. | EESRK teigiamai vertina pareigą kasmet teikti ataskaitas dėl prašymų, pateiktų pagal 18 straipsnio 3 ir 4 dalis, ir dėl to, kaip į prašymus reaguojama. Veiksmingas valstybių narių bendradarbiavimas yra labai svarbus siekiant veiksmingo vykdymo užtikrinimo ir atitikties stebėsenos. |
| --- | --- |

4.14.

5.   Reglamentas (EB) Nr. 1072/2009 – patekimas į rinką

| 5.1. | EESRK teigiamai vertina pasiūlytus pakeitimus, kuriais siekiama aiškiau išdėstyti patekimo į rinką taisykles, taikomas kabotažui ir įrodymų pateikimui per patikrinimus keliuose. Vis dėlto dėl pateiktų pasiūlymų kyla keletas klausimų ir jie išdėstomi toliau. EESKR taip pat apgailestauja, kad keletas klausimų, daugiausia susijusių su kabotažu, liko neatsakyti – paaiškinimai pateikiami toliau. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EESRK atkreipia dėmesį į šias bendrąsias problemas.






  — | Kaip nurodyta 4.2 punkte, EESRK apgailestauja, kad Reglamentas (EB) Nr. 1072/2009 nebus taikomas ir mažos keliamosios galios krovininėms transporto priemonėms, o tai reiškia, kad be pagrindo atveriama rinka toms transporto priemonėms, kurioms taikomos galimybę verstis profesija reglamentuojančios taisyklės. Tai gali iškraipyti konkurenciją ir padaryti neigiamą poveikį, pavyzdžiui, transporto grūstims ir aplinkai. |
| --- | --- | --- |

5.2.

—

Kaip nurodyta 4.2 punkte, EESRK apgailestauja, kad Reglamentas (EB) Nr. 1072/2009 nebus taikomas ir mažos keliamosios galios krovininėms transporto priemonėms, o tai reiškia, kad be pagrindo atveriama rinka toms transporto priemonėms, kurioms taikomos galimybę verstis profesija reglamentuojančios taisyklės. Tai gali iškraipyti konkurenciją ir padaryti neigiamą poveikį, pavyzdžiui, transporto grūstims ir aplinkai.

| — | EESRK apgailestauja, kad pasiūlyme visiškai neatsakyta į klausimą, kada kabotažo veikla nebėra laikina veikla, o virsta tokia nuolatine ir ilgalaike veikla, kada nebegalioja teisė teikti paslaugą kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje įsteigta įmonė, kaip apibrėžta 8 straipsnyje.
  Dabartinė padėtis, kai formalius, 8 straipsnyje nustatytus kabotažo operacijų kriterijus atitinkančios operacijos gali būti vykdomos sistemingai ir nuolat ilgą laikotarpį, net ir pagal ilgalaikę sutartį, ir vis tiek būti laikina veikla, yra nepatenkinama ir neatitinka kriterijų, pagal kuriuos apibrėžiamas laikinas teisės teikti tarpvalstybines paslaugas pobūdis (žr. Europos teismų praktiką, 1995 m., p. I-04165 ir Europos teismų praktiką, 1985 m., p. 01513). Todėl, EESRK nuomone, yra nepaprastai svarbu suformuluoti aiškią taisyklę, kurią taikant būtų nustatoma, kas yra laikina.
  EESRK primena, kad SESV 91 straipsnio 1 dalies b punktu ES teisės aktų leidėjui suteikiama didelė veikimo laisvė nustatant kabotažo, kaip laikino paslaugų teikimo, sąlygas. Galimi sprendimai būtų maksimalus operacijų arba veiklos dienų per tam tikrą laikotarpį skaičius arba nustatytas atokvėpio laikotarpis tarp kabotažo operacijų serijų. EESRK nuomone, labai svarbu, kad taisyklės šiuo klausimu būtų aiškios ir jas būtų lengva taikyti, pavyzdžiui, atliekant patikrinimą kelyje. |
| --- | --- |

—

EESRK apgailestauja, kad pasiūlyme visiškai neatsakyta į klausimą, kada kabotažo veikla nebėra laikina veikla, o virsta tokia nuolatine ir ilgalaike veikla, kada nebegalioja teisė teikti paslaugą kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje įsteigta įmonė, kaip apibrėžta 8 straipsnyje.

Dabartinė padėtis, kai formalius, 8 straipsnyje nustatytus kabotažo operacijų kriterijus atitinkančios operacijos gali būti vykdomos sistemingai ir nuolat ilgą laikotarpį, net ir pagal ilgalaikę sutartį, ir vis tiek būti laikina veikla, yra nepatenkinama ir neatitinka kriterijų, pagal kuriuos apibrėžiamas laikinas teisės teikti tarpvalstybines paslaugas pobūdis (žr. Europos teismų praktiką, 1995 m., p. I-04165 ir Europos teismų praktiką, 1985 m., p. 01513). Todėl, EESRK nuomone, yra nepaprastai svarbu suformuluoti aiškią taisyklę, kurią taikant būtų nustatoma, kas yra laikina.

EESRK primena, kad SESV 91 straipsnio 1 dalies b punktu ES teisės aktų leidėjui suteikiama didelė veikimo laisvė nustatant kabotažo, kaip laikino paslaugų teikimo, sąlygas. Galimi sprendimai būtų maksimalus operacijų arba veiklos dienų per tam tikrą laikotarpį skaičius arba nustatytas atokvėpio laikotarpis tarp kabotažo operacijų serijų. EESRK nuomone, labai svarbu, kad taisyklės šiuo klausimu būtų aiškios ir jas būtų lengva taikyti, pavyzdžiui, atliekant patikrinimą kelyje.

| — | Norint pasiekti atitikties stebėsenos efektyvumą svarbu, kad nacionalinės institucijos galėtų pasikliauti darbuotojais, kurie yra pakankamai kompetentingi veiksmingiems 10a straipsnyje siūlomiems patikrinimams atlikti. EESRK nuomone, nepaprastai svarbu turėti abu šiuos elementus ir kad būtų sukurtas tinklas keistis geriausia praktika. |
| --- | --- |

—

Norint pasiekti atitikties stebėsenos efektyvumą svarbu, kad nacionalinės institucijos galėtų pasikliauti darbuotojais, kurie yra pakankamai kompetentingi veiksmingiems 10a straipsnyje siūlomiems patikrinimams atlikti. EESRK nuomone, nepaprastai svarbu turėti abu šiuos elementus ir kad būtų sukurtas tinklas keistis geriausia praktika.

| — | EESRK apgailestauja, kad kartu su pasiūlymu nepateiktas pasiūlymas persvarstyti Direktyvą 92/106/EEB dėl mišriojo vežimo, nes praktiškai direktyva suteikia galimybę paraleliai patekti į nacionalinių transporto operacijų rinką kitoje valstybėje narėje įsisteigusiems vežėjams. EESRK nuomone, visiškai teisėtą transporto politikos tikslą skatinti mišriojo vežimo operacijų grandines galima pasiekti be šios specialios rinkos prieigos taisyklės. Todėl mišriojo vežimo į uostus arba geležinkelio terminalus ir iš jų vienoje valstybėje narėje vežimo keliais atkarpa turėtų būti laikoma nacionaline vežimo operacija ir jos atveju reikėtų taikyti Reglamento (EB) Nr. 1072/2009 nuostatas dėl kabotažo arba kitas tam tikslui skirtas nuostatas. |
| --- | --- |

—

EESRK apgailestauja, kad kartu su pasiūlymu nepateiktas pasiūlymas persvarstyti Direktyvą 92/106/EEB dėl mišriojo vežimo, nes praktiškai direktyva suteikia galimybę paraleliai patekti į nacionalinių transporto operacijų rinką kitoje valstybėje narėje įsisteigusiems vežėjams. EESRK nuomone, visiškai teisėtą transporto politikos tikslą skatinti mišriojo vežimo operacijų grandines galima pasiekti be šios specialios rinkos prieigos taisyklės. Todėl mišriojo vežimo į uostus arba geležinkelio terminalus ir iš jų vienoje valstybėje narėje vežimo keliais atkarpa turėtų būti laikoma nacionaline vežimo operacija ir jos atveju reikėtų taikyti Reglamento (EB) Nr. 1072/2009 nuostatas dėl kabotažo arba kitas tam tikslui skirtas nuostatas.

| 5.3. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad 1 straipsnio 1 dalis papildoma nuostatomis dėl tuščių konteinerių arba padėklų vežimo ir daro išvadą, kad vežimo sutartis yra lemiama ir dėl jos net ir labai mažo krovinio vežimas bus traktuojamas, kaip vežimas samdos pagrindais arba už atlygį. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Dabartinė trijų kabotažo operacijų per kabotažo laikotarpį riba buvo skirtingai interpretuojama, įvairiai aiškinant, ką apima viena operacija, todėl praktiškai buvo sunku, o gal net neįmanoma patikrinti, ar laikomasi šios taisyklės.
  EESRK pritaria pasiūlymui pašalinti trijų operacijų apribojimą ir kabotažo operacijoms skirtą laiką sutrumpinti nuo septynių iki penkių dienų su sąlyga, jeigu:






  1. | aiškia apibrėžtimi užtikrinamas laikinas kabotažo pobūdis, kaip aptariama ankstesniame 5.2 punkte; |
| --- | --- | --- |

5.4.

EESRK pritaria pasiūlymui pašalinti trijų operacijų apribojimą ir kabotažo operacijoms skirtą laiką sutrumpinti nuo septynių iki penkių dienų su sąlyga, jeigu:

1.

aiškia apibrėžtimi užtikrinamas laikinas kabotažo pobūdis, kaip aptariama ankstesniame 5.2 punkte;

| 2. | visoms kabotažo operacijoms nuo pat pirmos dienos taikomos darbuotojų komandiravimo taisyklės (direktyvos 96/71/EB ir 2014/67/EB). Tai galima padaryti įtraukiant direktyvas 96/71/EB ir 2014/67/EB į 9 straipsnio taisykles, taikomas kabotažo operacijoms, nepriklausomai nuo Direktyvos 96/71/EB 1 straipsnio 3 dalies a punkto nuostatų. |
| --- | --- |

2.

visoms kabotažo operacijoms nuo pat pirmos dienos taikomos darbuotojų komandiravimo taisyklės (direktyvos 96/71/EB ir 2014/67/EB). Tai galima padaryti įtraukiant direktyvas 96/71/EB ir 2014/67/EB į 9 straipsnio taisykles, taikomas kabotažo operacijoms, nepriklausomai nuo Direktyvos 96/71/EB 1 straipsnio 3 dalies a punkto nuostatų.

Kitu atveju EESRK būtų priimtiniau, kad liktų galioti dabartinės kabotažo taisyklės, nes Komisijos pateiktas pasiūlymas nesilaikant pirmiau išdėstytų sąlygų, praktiškai reikštų beveik visišką rinkos atvėrimą, o tai rinkoje gali turėti neprognozuojamų pasekmių.

EESRK taip pat teigiamai vertina valstybėse narėse, kitose nei tarptautinio vežimo paskirties šalis (priimanti valstybė narė), leidžiamų kabotažo operacijų apribojimą, leidžiant operacijas tik greta tos valstybės narės esančiose valstybėse narėse – tai palengvina atitikties reikalavimams kontrolę. Tačiau pasiūlymą reikėtų iš dalies pakeisti, kad būtų aišku, jog dėl naujų kabotažo teisių, kurios kartu su nauja tarptautine transporto operacija keliauja į greta esančią valstybę narę, nebegalioja esamos kabotažo teisės, tuo užkertant kelią tokių teisių kaupimui („grandininiam kabotažui“). Šis teisinio nuspėjamumo klausimas yra labai svarbus.

| 5.5. | Siūlomi kelių transporto sektoriaus darbuotojų komandiravimo taisyklių pakeitimai (COM(2017) 278) aiškiai rodo, kad šios taisyklės bus nuo pirmos dienos taikomos kabotažo operacijoms. Nors darbuotojų komandiravimo taisyklės gal visiškai ir nepašalina sąnaudų dydžio atotrūkio tarp valstybių narių, ši taisyklė jį turėtų sumažinti. Tačiau EESRK abejoja, ar veiksmingas bus reikalavimas dėl supaprastintos komandiravimo deklaracijos net ir šešių mėnesių laikotarpiui ir švelnesni reikalavimai dokumentams nenustatant įpareigojimo paskirti atstovo kabotažui, kaip Komisija siūlo pasiūlyme dėl konkrečių taisyklių, susijusių su Direktyva 96/71/EB ir Direktyva 2014/67/ES, jeigu nebus išspręstas laikino kabotažo pobūdžio klausimas, apie kurį kalbama 1.6 ir 5.2 punktuose. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | 2011 m. Komisija pateikė savo nuomonę dėl kabotažo nuostatų aiškinimo keletu aspektų (Naujoji kabotažo tvarka pagal Reglamentą (EB) Nr. 1072/2009, susipažinti galima Mobilumo ir transporto generalinio direktorato interneto svetainėje). Dabartiniame pasiūlyme, siūlomame 2 straipsnio 6 punkte pateiktos apibrėžties pakeitime, Komisija išdėsto, kaip ji supranta kabotažo operaciją, o dokumentų, skirtų patikrinimams keliuose, pateikimo klausimą sprendžia siūlomoje 8 straipsnio naujoje 4a dalyje.
  EESRK teigiamai vertina šiuos patikslinimus, tačiau apgailestauja, kad į pasiūlymą nepateko kai kurie kiti svarbūs klausimai, kurie buvo išnagrinėti Komisijos aiškinamajame dokumente. Taip atsitiko dėl klausimo, ar visi tarptautiniai kroviniai turi būti pristatyti prieš prasidedant kabotažo operacijai ir kaip bus apskaičiuojamas septynių dienų kabotažo laikotarpis, numatytas tokioje 8 straipsnio 2 dalyje, kokia yra dabartiniame pasiūlyme.
  EESRK taip pat apgailestauja, kad nebuvo pasinaudota proga patikslinti, ar tachografo duomenys gali būti naudojami tikrinant, ar laikomasi kabotažo taisyklių. Komisijos 2011 m. aiškinamajame dokumente išdėstyta pozicija aiškiai rodo Komisiją manant, kad taip ir yra. EESRK mano, kad reikėjo pasinaudoti proga, kad reglamento tekste tai būtų nedviprasmiškai aiškiai nurodyta.
  Bet kuriuo atveju EESRK pažymi, kad norint užtikrinti atitiktį reikalavimams labai svarbu visapusiškai naudoti skaitmeninius tachografus, ir pageidautų, kad būtų ženkliai sutrumpintas laikotarpis, per kurį tokius tachografus reikia įrengti jau naudojamose transporto priemonėse. |
| --- | --- |

5.6.

EESRK teigiamai vertina šiuos patikslinimus, tačiau apgailestauja, kad į pasiūlymą nepateko kai kurie kiti svarbūs klausimai, kurie buvo išnagrinėti Komisijos aiškinamajame dokumente. Taip atsitiko dėl klausimo, ar visi tarptautiniai kroviniai turi būti pristatyti prieš prasidedant kabotažo operacijai ir kaip bus apskaičiuojamas septynių dienų kabotažo laikotarpis, numatytas tokioje 8 straipsnio 2 dalyje, kokia yra dabartiniame pasiūlyme.

EESRK taip pat apgailestauja, kad nebuvo pasinaudota proga patikslinti, ar tachografo duomenys gali būti naudojami tikrinant, ar laikomasi kabotažo taisyklių. Komisijos 2011 m. aiškinamajame dokumente išdėstyta pozicija aiškiai rodo Komisiją manant, kad taip ir yra. EESRK mano, kad reikėjo pasinaudoti proga, kad reglamento tekste tai būtų nedviprasmiškai aiškiai nurodyta.

Bet kuriuo atveju EESRK pažymi, kad norint užtikrinti atitiktį reikalavimams labai svarbu visapusiškai naudoti skaitmeninius tachografus, ir pageidautų, kad būtų ženkliai sutrumpintas laikotarpis, per kurį tokius tachografus reikia įrengti jau naudojamose transporto priemonėse.

| 5.7. | EESRK teigiamai vertina naująją 14a straipsnio nuostatą dėl atsakomybės, tačiau atkreipia dėmesį, kad gali būti sudėtinga įrodyti, jog neteisėtos vežimo paslaugos užsakomos sąmoningai. |
| --- | --- |

5.7.

2018 m. sausio 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---

(1)  OL C 13, 2016 1 15, p. 176.

1

(2)  OL C 13, 2016 1 15, p. 176,

2

(3)  OL L 140, 2012 5 30, p. 32.

3

---

| 8.6.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 197/45 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 197/45

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/22/EB nuostatos dėl vykdymo užtikrinimo reikalavimų ir nustatomos konkrečios su Direktyva 96/71/EB ir Direktyva 2014/67/ES susijusios kelių transporto vairuotojų komandiravimo taisyklės“

(COM(2017) 278 final – 2017/0121 (COD))

ir

„Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami Reglamente (EB) Nr. 561/2006 nustatyti būtiniausi reikalavimai dėl maksimalios kasdienio bei kassavaitinio vairavimo trukmės, minimalių pertraukų ir kasdienio bei kassavaitinio poilsio laikotarpių ir Reglamente (ES) Nr. 165/2014 nustatyti reikalavimai dėl vietos nustatymo tachografais“

(COM(2017) 277 final – 2017/0122 (COD))

(2018/C 197/08)

| Pranešėja: | Tanja BUZEK (DE-II) |
| --- | --- |

Pranešėja:

Tanja BUZEK (DE-II)

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2017 6 15
  Europos Sąjungos Taryba, 2017 6 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | SESV 91 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 1 4 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 1 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 531 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 173 / 89 / 17 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2017 6 15

Europos Sąjungos Taryba, 2017 6 20

Teisinis pagrindas

SESV 91 straipsnis

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2018 1 4

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 1 18

Plenarinė sesija Nr.

531

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

173 / 89 / 17

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK pripažįsta svarbų transporto, kaip ES ekonomikos variklio, vaidmenį ir palaiko Europos Komisijos siekį užtikrinti, kad ES ateityje išsaugotų pirmaujančias pozicijas švaraus, konkurencingo ir susietojo susisiekimo srityje. EESRK pabrėžia, kad svarbiausia priemonė šiam tikslui pasiekti yra gerai veikianti vidaus rinka ir visiškai įgyvendinta transporto sektoriaus vidaus rinka, kuri būtų tvari socialiniu požiūriu ir kurioje administracinė našta būtų kuo mažesnė. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Konkrečiai dėl tolesnės kelių transporto plėtros EESRK vis dėlto pabrėžia, kad susiduriama ir su apribojimais, susijusiais su vietos kelių tiesimui ir automobilių stovėjimo aikštelių įrengimui trūkumu, nepakankamu visuomenės pritarimu remiantis ekologiniais motyvais daugelyje Europos regionų, neišspręstu kelių eismo saugumo klausimu ir vairuotojų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros svarba. Į šiuos apribojimus ES turėtų atsižvelgti imdamasi visų teisėkūros ir neteisėkūros iniciatyvų šioje srityje. Be to, būsimi ekonomikos modeliai gali apriboti kelių transportą, nes bus ieškoma tvaresnių gamybos ir platinimo organizavimo būdų. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK palankiai vertina faktą, kad EK imasi iniciatyvos sukurti aiškesnę kelių transporto reglamentavimo sistemą ir garantuoti geresnį vykdymo užtikrinimą bei glaudesnį valstybių narių bendradarbiavimą, kartu kovodama su socialiniu dempingu, kuris EESRK tiriamojoje nuomonėje TEN/575 apibrėžiamas, kaip visų formų nepriimtina ir neteisėta praktika, kuria, siekiant įgyti konkurencinį pranašumą, bandoma apeiti arba pažeidžiami socialinio pobūdžio arba patekimo į rinką reglamentai (priedangos įmonės), ir laikantis priimtos vykdymo užtikrinimo direktyvos 2014/67/ES, tokiu būdu šiame sektoriuje sudarant sąlygas gerai veikiančiai ir teisingai vidaus rinkai bei visiškai gerbiant darbuotojų teises. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tačiau EESRK laikosi nuomonės, kad siūlomais teisės aktų dėl vairavimo trukmės ir poilsio laikotarpių bei darbuotojų komandiravimo pakeitimais nustatytos kelių transporto sektoriaus problemos nėra veiksmingai sprendžiamos keletu aspektų, įskaitant ir tai, kad taisyklės netampa paprastesnės, aiškesnės ir lengviau įvykdomos. EESRK laikosi nuomonės, kad pasiūlymai turi trūkumų dėl nepakankamos problemų analizės ir mano, kad pasiūlymai dėl socialinių teisės aktų neatitinka pačios EK politikos tikslų, o teisinis netikrumas nėra pašalinamas. EESRK atkreipia dėmesį, kad valstybių narių, socialinių partnerių ir pačių veiklos vykdytojų nuomonės dėl šios iniciatyvos yra skirtingos. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK pažymi, kad vienintelis būdas įgyvendinti EK socialiai teisingo perėjimo prie netaršaus, konkurencingo ir susietojo susisiekimo visiems darbotvarkę yra apsaugoti socialines teises ir garantuoti taisyklių vykdymo užtikrinimą ir įgyvendinamumą, taip pat sąžiningą konkurenciją, kartu mažinant apsunkinančias procedūras. Vidaus rinka turi veikti visiems suinteresuotiesiems subjektams ir visose valstybėse narėse – tiek senose, tiek naujose. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Kalbant apie dviejų savaičių atskaitos laikotarpio, pagal kurį paskirstoma poilsio trukmė, prailginimą nuo dviejų iki keturių savaičių, EESRK atkreipia dėmesį į EK pastangas atsižvelgti į sektoriaus ir vežėjų reikalavimus dėl didesnio vežimo keliais lankstumo, tačiau nurodo, kad tai gali paveikti trapią sąžiningos konkurencijos, vairuotojų sveikatos ir saugos bei kelių eismo saugumo pusiausvyrą, taip pat suderintą bendrą taisyklių aiškinimą ir būtų sunkiau garantuoti šių taisyklių vykdymo užtikrinimą. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK prašo įstatymų leidėjo taip pat apsvarstyti sutrumpinto kassavaitinio poilsio laikotarpio kompensavimą, susijusį su kasdieniais poilsio laikotarpiais, kaip numatyta dabartiniame reglamente. Pertraukų atžvilgiu EESRK siūlo pagalvoti apie poveikio vertinimą, skirtą galimybei vairuotojui pačiam lanksčiau paskirstyti 45 minučių pertrauką per 6 valandų laikotarpį. Šiame poveikio vertinime daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama vairuotojo galėjimui pasinaudoti pertrauka poilsiui ar atsigaivinimui per devynių ar atitinkamai dešimties valandų vairavimo laikotarpį. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK apgailestauja, kad siūlomi pakeitimai teikiami išsamiai neįvertinus keleivių bei vairuotojų saugos ir kelių eismo saugumo, ypač kai tai susiję su keleivių vežimu miesto ir tolimojo susisiekimo autobusais. Todėl EESRK pageidautų, kad ES mastu būtų atliktas bendro pobūdžio vairuotojų nuovargiui skirtas tyrimas ir apgailestauja, kad EK nesiūlo, kaip spręsti šią problemą. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Atsižvelgdamas į svarbias kainų nustatymo transporto sektoriuje aplinkybes EESRK pažymi, jog nepaprastai svarbu parengti taisykles, kurios galėtų veiksmingai garantuoti vienodas veiklos sąlygas visiems vežėjams keliais, nepriklausomai nuo jų dydžio, ir visiems mobiliesiems darbuotojams, nesukuriant naujų kliūčių vidaus rinkai ir nesusilpninant socialinių teisės aktų. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK remia EK pareiškimą, kad būtinas veiksmingas taisyklių vykdymo užtikrinimas, ir pabrėžia glaudaus valstybių narių bendradarbiavimo ir efektyvaus keitimosi informacija svarbą. Todėl EESRK laikosi nuomonės, jog būtina garantuoti geresnį galiojančių poilsio laiko taisyklių vykdymo užtikrinimą, ir tik sukaupus patenkinamą faktinį pagrindą svarstyti galimybę kurti lankstesnes taisykles. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Be to, EESRK ragina EK siekti pažangos pažangiojo vykdymo užtikrinimo srityje ir teikti bet kokią galimą paramą visiškam rizikos vertinimo sistemų įdiegimui ir naudojimui; Komitetas taip pat ragina EK ir valstybes nares suteikti vykdymo užtikrinimo institucijoms galimybę tikruoju laiku susipažinti su nacionalinių elektroninių registrų duomenimis ir šiuo atžvilgiu kuo daugiau naudotis Europos kelių transporto įmonių registro (ERRU) duomenimis. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK rekomenduoja EK priimti aiškias vykdymo užtikrinimo priemones, kuriomis būtų siekiama pašalinti manipuliavimo skaitmeninio tachografo duomenimis riziką: a) paankstinti išmaniųjų tachografų įrengimo visose komercinėse transporto priemonėse, kuriomis teikiamos kabotažo paslaugos ir kurios naudojamos tarptautiniam vežimui keliais, galutinį terminą; b) taikyti visas reikiamas novatoriškas technologines priemones siekiant užtikrinti, kad rankiniu būdu įvedami tachografo duomenys būtų tikslūs, t. y. galbūt susiejant svorio jutiklį su tachografu, kad būtų lengviau patikrinti pakrovimo ir iškrovimo veiklą, kuri faktiškai vykdoma vairuotojo darbo laiku. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitetas taip pat pataria EK ir valstybėms narėms spręsti saugomų automobilių stovėjimo aikštelių problemą, taip pat ir dabartinio tinkamai vairuotojams įrengtų erdvių trūkumo klausimą; nesant tokių erdvių, įpareigojimas ilsėtis ne transporto priemonės kabinoje išliks tik popieriuje. EESRK prašo EK atlikti išsamų esamų stovėjimo aikštelių tinklo patikrinimą valstybėse narėse, ypač šalia geografiškai atokių kelių ir transporto koridorių, taip pat parengti veiksmų planą, skirtą pašalinti „baltuosius taškus“ šioje srityje, nes tai bus itin svarbu siekiant veiksmingai įgyvendinti judumo dokumentų rinkinį. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESRK ragina Europos Sąjungos institucijas ir valstybes nares užtikrinti, kad kassavaitinio poilsio ir kompensacinio kassavaitinio poilsio laikas būtų praleidžiamas tinkamomis apgyvendinimo sąlygomis, įskaitant atskiras sanitarines patalpas ir galimybę įsigyti maisto, kartu numatant investicijas į kokybišką kelių infrastruktūrą ir ją statant. Todėl EESRK ypač palankiai vertina tai, kad neseniai, 2017 m. gruodžio 20 d. priimtame Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendime patvirtinama, kad kassavaitinio poilsio laikotarpis turi būti praleidžiamas ne transporto priemonėje. Komitetas taip pat ragina EK patikslinti, kas turi prisiimti finansinę atsakomybę už vairuotojo grįžimą namo, nes už tai neturėti mokėti vairuotojas. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESRK mano, kad siekiant išsaugoti vienodas sąlygas darbuotojams ir įmonėms labai svarbu yra ES mastu taikyti komandiravimo taisykles kelių transporto sektoriuje. EESRK taip pat pasisako už paprastas, veiksmingas ir nediskriminacines priemones, kuriomis būtų užtikrintas šių taisyklių vykdymas, bet kokia kaina vengiant administracinės naštos. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EESRK pripažįsta, kad kelių transporto sektoriui būdingas didelis mobilumas, tačiau laikosi nuomonės, kad EK pasiūlymas dėl darbuotojų komandiravimo tarptautinio kelių transporto sektoriuje, toks, koks pateiktas dabar, apskritai tinkamai neišspręs esamų problemų. Tiek vežėjams, tiek vairuotojams reikia aiškių ir paprastų taisyklių. Kalbant apie grynai tranzito operacijas, EESRK ragina įstatymų leidėją patikslinti, kad komandiravimo taisyklės netaikomos. EESRK taip pat prašo patikslinti, kaip bus taikomos komandiravimo taisyklės trečiojoje (ne ES) šalyje įsisteigusiems vežėjams. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EESRK visiškai sutinka su tuo, kad kabotažo atveju nuo pirmos dienos būtų ir toliau taikoma darbuotojų komandiravimo direktyva. Tačiau Komitetas abejoja, ar kabotažui turėtų būti taikomos naujosios švelnesnės administracinės taisyklės. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EESRK teigiamai vertina tai, kad vykdymo užtikrinimo reikalavimai buvo pakoreguoti atsižvelgiant į sektoriaus specifiką, ir mano, kad administracinė našta bus sumažinta, jeigu ES mastu bus sukurta vieno langelio principu pagrįsta pranešimų sistema.
  Tačiau EESRK taip pat turi pripažinti, kad laikinas vairuotojo iš mažų pajamų valstybės narės siuntimas į valstybę narę, kurioje darbo užmokestis yra didesnis, kai patenkinamos komandiravimo sąlygos, kiek tai susiję su darbo užmokesčiu, turi būti vykdomas taikant bent jau minimalų priimančios šalies darbo užmokesčio lygį, nustatytą įstatymais ar praktika. |
| --- | --- |

1.18.

Tačiau EESRK taip pat turi pripažinti, kad laikinas vairuotojo iš mažų pajamų valstybės narės siuntimas į valstybę narę, kurioje darbo užmokestis yra didesnis, kai patenkinamos komandiravimo sąlygos, kiek tai susiję su darbo užmokesčiu, turi būti vykdomas taikant bent jau minimalų priimančios šalies darbo užmokesčio lygį, nustatytą įstatymais ar praktika.

| 1.19. | EESRK rekomenduoja, kad ES mastu įvedamos vykdymo užtikrinimo priemonės būtų paprastos, aiškios, nediskriminuojančios ir efektyvios, nesukuriant administracinės naštos, įskaitant šiuos žingsnius:






  — | vykdymo užtikrinimo srityje pereiti nuo popieriuje pateikiamų duomenų prie pažangių skaitmeninių technologijų; |
| --- | --- | --- |

1.19.

—

vykdymo užtikrinimo srityje pereiti nuo popieriuje pateikiamų duomenų prie pažangių skaitmeninių technologijų;

| — | paankstinti privalomą išmaniųjų tachografų įrengimą visose komercinėse transporto priemonėse, kurios naudojamos tarptautiniam vežimui, nes tai vienintelis būdas veiksmingai nustatyti vairuotojų veiklos trukmę ir jos laikiną pobūdį bet kurios valstybės narės teritorijoje; |
| --- | --- |

—

paankstinti privalomą išmaniųjų tachografų įrengimą visose komercinėse transporto priemonėse, kurios naudojamos tarptautiniam vežimui, nes tai vienintelis būdas veiksmingai nustatyti vairuotojų veiklos trukmę ir jos laikiną pobūdį bet kurios valstybės narės teritorijoje;

| — | įvesti kiekvienam komandiruojamam vairuotojui taikomą Europos elektroninę komandiravimo deklaraciją ir ES mastu diegti vieno langelio principu pagrįstą pranešimų sistemą, prie kurios tikruoju laiku galės prisijungti inspekcijos, nes tai vienintelis būdas išvengti administracinės naštos ir užtikrinti veiksmingą kontrolę. |
| --- | --- |

—

įvesti kiekvienam komandiruojamam vairuotojui taikomą Europos elektroninę komandiravimo deklaraciją ir ES mastu diegti vieno langelio principu pagrįstą pranešimų sistemą, prie kurios tikruoju laiku galės prisijungti inspekcijos, nes tai vienintelis būdas išvengti administracinės naštos ir užtikrinti veiksmingą kontrolę.

| 1.20. | Be to, EESRK rekomenduoja maksimaliai išnaudoti nacionalinius elektroninius registrus (NER) ir Europos kelių transporto įmonių registrą (ERRU), būtent: 1) į NER įtraukti duomenis apie įmonėse dirbančius vairuotojus; 2) suteikti kelių transporto sektoriaus taisyklių vykdymo užtikrinimo institucijoms galimybę tikruoju laiku susipažinti su NER ir ERRU duomenimis, įskaitant elektroninę komandiravimo deklaraciją; 3) iki keleto mėnesių pratęsti leistiną 28 dienų laikotarpį, per kurį tikrinami vairuotojo kortelės duomenys, kad kontrolės institucijos galėtų lengvai nustatyti vairuotojų laikino darbo laikotarpius įvairiose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Galiausiai, kad būtų garantuotas geresnis kelių transporto sektoriui taikomų ES taisyklių vykdymo užtikrinimas tarpvalstybiniu mastu, EESRK ragina ES steigti Europos kelių transporto agentūrą, kurios pagrindinė kompetencijos sritis būtų gerinti reikalavimų laikymosi kultūrą kelių transporto sektoriuje ir teikti paramą ES ir nacionaliniu lygmenimis formuojant sektoriaus politiką. Tačiau, kol to nėra, EESRK rekomenduoja, kad valstybės narės aktyviai įsitrauktų į veikiančių Europos transporto inspektavimo tarnybų (EUROCONTROLE Route ir kitų) veiklą ir investuotų į nacionalinių inspekcijų darbuotojų mokymą. |
| --- | --- |

1.21.

2.   Bendro pobūdžio informacija

| 2.1. | Savo kadencijos pradžioje EK įsipareigojo pradėti teisėkūros procesą, kad kelių transporto sektoriui taikomos ES taisyklės būtų paprastesnės, aiškesnės ir būtų lengviau užtikrinamas jų vykdymas. EK to ėmėsi, nes ją ne kartą ragino valstybės narės bei vežimo keliais ir logistikos sektoriui priklausantys Europos socialiniai partneriai – Europos transporto darbuotojų federacija (ETF) ir Tarptautinė kelių transporto sąjunga (IRU), manantys, kad galiojantys ES teisės aktai kai kuriais aspektais yra neaiškūs ir jų vykdymas prastai užtikrinamas. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2013 m. ETF ir IRU kartu pasiūlė iniciatyvas, kuriose buvo numatyta nebeatverti daugiau rinkos galimybių kabotažui ir kuriomis siekta veiksmingesnio vykdymo užtikrinimo ir pasiūlytos įpareigojančios veiksmų gairės fiskalinių, kelių eismo saugumo ir socialinių nuostatų derinimui (žr. ETF ir IRU bendrą galimų politikos priemonių dokumentą). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Dėl nevienodų konkurencijos sąlygų, įskaitant skirtingą sąnaudų struktūrą įvairiose valstybėse narėse, išryškėjo su rinkos liberalizavimu, minimaliu darbo užmokesčiu, darbuotojų komandiravimo sąlygomis ir jų taikymu mobiliesiems darbuotojams susijusių problemų. Dėl to, taip pat dėl neaiškios reglamentavimo sistemos buvo sudarytos sąlygos socialiniam dempingui apeinant reglamentų nuostatas, taip pat atsirado netipinių darbo sutarčių ir priedangos įmonių. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Dėl naujų nacionalinių taisyklių ar praktikos pradėta vykdyti keletas pažeidimų nagrinėjimo procedūrų ir atkreiptas dėmesys į būtinybę ES lygmeniu įgyvendinti tinkamas priemones, siekiant išspręsti problemas ir užtikrinti teisinį tikrumą ir rinkos dalyviams, ir darbuotojams. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Šiuo atžvilgiu 2014 m. darbą pradėjusi Jeano-Claude’o Junckerio pirmininkaujama Komisija atvirai įsipareigojo siekti, kad kovojant su socialiniu dempingu bendroji rinka taptų sąžiningesnė, kaip pareiškė EK Pirmininkas J.-C. Junckeris pirmą kartą kreipdamasis į Europos Parlamentą. Nuo to laiko ir kol buvo rengiamas judumo dokumentų rinkinys, EK sistemingai kartojo šį savo pažadą, pabrėždama, kaip svarbu išsaugoti vidaus rinkos vientisumą. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Be to, 2015 m. rugsėjo mėn. EESRK priėmė tiriamąją nuomonę „Tarptautinis krovinių vežimas kelių transportu vidaus rinkoje. Socialinis dempingas ir kabotažas“ (TEN/575). 2016 m. rugsėjo mėn. Europos Parlamentas priėmė nuomonę savo iniciatyva dėl socialinio dempingo Europos Sąjungoje. Abiejose nuomonėse buvo išdėstyta keletas argumentuotų pasiūlymų, visų pirma vykdymo užtikrinimo srityje, skirtų sukurti teisingą ir gerai veikiančią vidaus rinką. 2017 m. gegužės mėn. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl Europos Sąjungos kelių transporto, kurioje laikytasi panašios dvasios. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Galiausiai 2017 m. gegužės 31 d. EK pristatė judumo dokumentų rinkinį, apimantį pirmąsias aštuonias teisėkūros iniciatyvas, kuriomis daugiausia dėmesio skiriama komerciniam krovinių ir keleivių vežimui keliais (Europos Sąjungoje šiame sektoriuje dirba penki milijonai žmonių). Dokumentų rinkinio tikslas yra pagerinti krovinių vežimo keliais rinkos veikimą ir padėti gerinti darbuotojų socialines ir įdarbinimo sąlygas. Komisijos nuomone, tai bus padaryta sustiprinus vykdymo užtikrinimą, kovojant su neteisėta įdarbinimo praktika, mažinant įmonių administracinę naštą ir užtikrinant, kad galiojančios taisyklės, pavyzdžiui, susijusios su nacionalinių teisės aktų dėl minimalaus darbo užmokesčio taikymu, būtų aiškesnės. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Keturi dokumentų rinkinio ramsčiai yra šie: 1) vidaus rinka; 2) sąžininga konkurencija ir darbuotojų teisės; 3) priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas ir 4) skaitmeninės technologijos. Ši nuomonė yra sąžiningos konkurencijos ir darbuotojų teisių ramsčio dalis ir nagrinėja siūlomus socialinių teisės aktų pakeitimus. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Siekiant spręsti pirmiau minėtas problemas ir toliau didinti kelių eismo saugumą, EK judumo dokumentų rinkinyje siūlomi šie su vairavimo ir poilsio trukmės taisyklėmis (Reglamentas (EB) Nr. 561/2006), darbuotojų komandiravimu (Direktyva 96/71/EB) ir vykdymo užtikrinimo teisės aktu dėl darbuotojų komandiravimo (Direktyva 2014/67/ES) susiję pakeitimai. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Dėl kelių transporto srityje dirbančių asmenų darbo laiko organizavimo (Direktyva 2002/15/EB) judumo dokumentų rinkinyje nepateikta jokių pasiūlymų, tačiau pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 154 straipsnio teisinius reikalavimus konsultuojamasi su socialiniais partneriais dėl galimos direktyvos peržiūros. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Prieš 2017 m. spalio mėn. paskelbiant judumo dokumentų rinkinį profesinės sąjungos iš 20 Europos šalių, įskaitant Bulgariją, Čekiją, Daniją, Vengriją, Lietuvą, Nyderlandus, Lenkiją, Rumuniją, Ispaniją ir Jungtinę Karalystę, priėmė Varšuvos deklaraciją, kurioje paragino Europos Komisiją konkrečiais pasiūlymais papildyti judumo dokumentų rinkinį, kurio pagrindą toliau sudaro visiškas darbuotojų komandiravimo direktyvos taikymas kelių transporto sektoriui.
  Reaguojant į 2017 m. spalio mėn. EK paskelbtą judumo dokumentų rinkinį buvo paskelbta savitarpio deklaracija prieš Darbuotojų komandiravimo direktyvos taikymą tarptautinio vežimo operacijoms, pasirašyta Bulgarijos, Kroatijos, Čekijos, Danijos, Estijos, Graikijos, Vengrijos, Airijos, Latvijos, Lietuvos, Nyderlandų, Lenkijos, Portugalijos, Rumunijos, Slovakijos, Ispanijos ir Jungtinės Karalystės transporto ir logistikos asociacijų ir prekybos rūmų. |
| --- | --- |

2.11.

Reaguojant į 2017 m. spalio mėn. EK paskelbtą judumo dokumentų rinkinį buvo paskelbta savitarpio deklaracija prieš Darbuotojų komandiravimo direktyvos taikymą tarptautinio vežimo operacijoms, pasirašyta Bulgarijos, Kroatijos, Čekijos, Danijos, Estijos, Graikijos, Vengrijos, Airijos, Latvijos, Lietuvos, Nyderlandų, Lenkijos, Portugalijos, Rumunijos, Slovakijos, Ispanijos ir Jungtinės Karalystės transporto ir logistikos asociacijų ir prekybos rūmų.

| 2.12. | EESRK atkreipia dėmesį į pastarąją Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos poziciją, kad galiojančios darbuotojų komandiravimo taisyklės ir toliau bus taikomos vežimui keliais, kol nebus nustatytos naujos konkrečiai šiam sektoriui skirtos taisyklės. EESRK taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad darbuotojų komandiravimo taisyklių taikymo kelių transporto sektoriuje klausimas yra itin prieštaringo pobūdžio ir dėl jo tiek politikai, tiek suinteresuotieji subjektai laikosi skirtingų pozicijų. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK pritaria tikslui užtikrinti, kad ir ateityje ES išlaikytų lyderės pozicijas netaršaus, konkurencingo ir susietojo susisiekimo, kuris yra ES ekonomikos variklis, srityje. Pagrindinė priemonė šiam tikslui pasiekti išlieka gerai veikianti ir visiškai įgyvendinta transporto sektoriaus vidaus rinka, kuri būtų tvari socialiniu požiūriu ir kurioje administracinė našta būtų kuo mažesnė. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK palankiai vertina EK paskelbtos iniciatyvos bendrąjį tikslą ir pažymi, kad valstybių narių, socialinių partnerių, vairuotojų ir pačių vežėjų nuomonės dėl šios iniciatyvos yra skirtingos. EESRK, kaip pilietinės visuomenės atstovas, pabrėžia teisėkūros proceso svarbą siekiant rezultatų, kurie būtų priimtini susijusiems subjektams ir kuriais atsakoma į teisėtą susirūpinimą keliančius klausimus. Tai ypač svarbu pasiūlymo dėl komandiravimo taisyklių taikymo kelių transporto darbuotojams atveju, nes jis sukėlė rimtų ir prieštaringų abejonių suinteresuotiesiems subjektams. Todėl EESRK pabrėžia, kad labai svarbu, kad teisės aktas būtų proporcingas, aiškus bei funkcionalus ir netrukdytų geram vidaus rinkos veikimui ir socialinių standartų gerinimui šiame sektoriuje. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK sutinka su EK poveikio vertinimo išvadomis, kad nesąžininga vežėjų keliais konkurencija ir socialinis dempingas yra neatsiejamai susiję (Vairavimo pokyčiai įmonėms ir žmonėms), atsižvelgiant į EESRK tiriamojoje nuomonėje TEN/575 (1) Komiteto pateiktą apibrėžtį. EESRK pažymi, kad poveikio vertinimas yra iš dalies pagrįstas kokybiniais ir ribotais kiekybiniais įrodymais. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK taip pat pritaria EK argumentams, kad konkurencija iškraipoma tada, kai reikalavimų nesilaikantys veiklos vykdytojai apeina įstatymus siekdami įgyti konkurencinį pranašumą. EK nuomone, ES taisyklių spragos ir skirtingas jų aiškinimas įvairiose valstybėse narėse gali duoti tokį patį poveikį. Be to, EESRK norėtų pridurti, kad dėl nedidelių pajėgumų stebėti, ar laikomasi reikalavimų, ši padėtis tampa dar prastesnė. Todėl EESRK sutinka su EK poveikio vertinime pateikta nuomone, kad tai dar viena priežastis kurti aiškią reglamentavimo sistemą, kurios vykdymą būtų lengva užtikrinti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK sutinka su EK pastaba, kad dėl paaštrėjusios konkurencijos kelių transporto sektoriuje rinką iškreipė įvairūs su socialinėmis taisyklėmis nesusiję poslinkiai. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Atsižvelgdamas į svarbias kainų nustatymo kelių transporto sektoriuje aplinkybes EESRK pažymi, kad nepaprastai svarbu judumo dokumentų rinkinyje nustatyti aiškias ir lengvai įvykdomas taisykles, kuriomis būtų galima visiems vežėjams keliais, neatsižvelgiant į jų dydį, ir visiems mobiliesiems darbuotojams veiksmingai užtikrinti vienodas sąlygas, nesukuriant naujų kliūčių vidaus rinkai ir nesusilpninant socialinių teisės aktų. Vidaus rinka turi veikti visiems suinteresuotiesiems subjektams ir visose valstybėse narėse – tiek senose, tiek naujose. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Dėl kainų mažėjimo tendencijos kelių transporto sektorius gali tapti socialiai, ekonomiškai ir ekologiškai netvarus ir gali būti gerokai apribota galimybė sąžiningai dalyvauti kitoms transporto rūšims vežant krovinius ir keleivius visoje ES. Taigi EK rizikuoja, kad bus pakenkta kitiems politiniams tikslams, pavyzdžiui, išmetamųjų teršalų kiekio mažinimui ir daugiarūšiškumo skatinimui. Vienintelis būdas įgyvendinti EK socialiai teisingo perėjimo prie netaršaus, konkurencingo ir susietojo susisiekimo visiems darbotvarkę yra apsaugoti socialines teises ir garantuoti taisyklių vykdymo užtikrinimą ir įgyvendinamumą, taip pat sąžiningą konkurenciją, kartu mažinant apsunkinančias procedūras. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK pakartoja, kad esama neteisėtos praktikos, nuo kurios nukenčia teisėtai veikiančios bendrovės ir galiausiai profesionalūs krovinius vežantys vairuotojai. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK apgailestauja, kad judumo dokumentų rinkinyje numatyta galimybė lanksčiau nustatyti poilsio trukmę išsamiai neįvertinus keleivių bei vairuotojų saugos ir kelių eismo saugumo, ypač kai tai susiję su keleivių vežimu miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transportu. Taigi EESRK pageidautų, kad ES mastu būtų atliktas bendro pobūdžio vairuotojų nuovargiui skirtas tyrimas, kurio metu būtų bandoma nustatyti šio nuovargio priežastis, įskaitant vairavimo ir pagalbos keleiviams derinimą, faktą, kad savo kelionėms ruoštis ir paruošti savo automobilius ir kt. vairuotojai turi savo poilsio laiku ir kad darbo grafikuose numatyti nemaži laukimo laikotarpiai tarp reisų, daugeliu atveju jie praleidžiami automobilyje ir dažnai netinkamomis sąlygomis, nors ir pripažįstama, kad vežėjai investuoja lėšas, kad pagerintų ir modernizuotų transporto priemonių kabinas. EESRK pabrėžia, kad bet kokiomis naujomis nuostatomis turėtų būti atsižvelgiama į tokią praktiką ir padedama jos išvengti. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Kalbant apie kelių eismo saugumą, EESRK pažymi, kad 2010 m. ES atnaujino savo įsipareigojimą didinti kelių eismo saugumą ir nustatė tikslą iki 2020 m. 50 %, palyginti su 2010 m. lygiu, sumažinti žuvusiųjų keliuose skaičių. Tačiau nuo 2014 m. pažangos beveik nebedaroma. 2016-ieji kelių eismo saugumo atžvilgiu buvo treti blogi metai iš eilės – tai parodė Europos transporto saugos tarybos (ETSC) informacija. Vien 2015 m. per sunkvežimių susidūrimus žuvo maždaug 4 000 žmonių (Traffic SAFEty Basic Facts 2016 – HGVs and Buses, Europos kelių eismo saugumo observatorija (ERSO)), nors šių avarijų kaltininkai nebūtinai buvo pačių sunkvežimių vairuotojai. Kalbant apie avarijas, į kurias patenka sunkieji krovininiai automobiliai, ETSC pabrėžia, kad dėl jų dydžio ir svorio avarijos gali būti pražūtingos, susijusios su daug didesne mirčių ar sunkių sužalojimų rizika, ir rekomenduoja išsamiai įvertinti galimus jų padarinius. Todėl EESRK atkreipia dėmesį į EK pastangas atsižvelgti į sektoriaus poreikius, tačiau ir vėl pakartoja abejojąs dėl naujų lankstumo taisyklių nustatymo neatlikus išsamaus įvertinimo. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESRK yra labai nusivylęs, kad nesprendžiama saugomų automobilių stovėjimo aikštelių trūkumo problema, įskaitant būtinybę nagrinėti tokius klausimus kaip su kroviniais susiję nusikaltimai ir sąlygos vairuotojams automobilių stovėjimo aikštelėse. Valstybės narės turėtų imtis konkrečių priemonių, kad įgyvendintų Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 reikalavimus kaip veiksmingą priemonę pagerinti kelių saugą, spręstų problemą, susijusią su krovinių vagystėmis, užkirstų kelią patekti prie pavojingų prekių ir užtikrintų tinkamą infrastruktūrą vairuotojams statyti savo transporto priemones saugių stovėjimo aikštelių tinkle visoje ES, ir pagal 39 straipsnio 2 dalies c punktą imtis atitinkamų priemonių siekdamos pagrindinio TEN-T tinklo automagistralėse maždaug kas 100 km įrengti poilsio aikšteles, kad komerciniai kelių naudotojai būtų aprūpinti tinkamu kiekiu stovėjimo vietų ir būtų užtikrintas tinkamas saugos ir saugumo lygis. EESRK prašo EK atlikti išsamų esamų stovėjimo aikštelių tinklo patikrinimą valstybėse narėse, ypač šalia geografiškai atokių kelių ir transporto koridorių, taip pat parengti veiksmų planą, skirtą pašalinti „baltuosius taškus“ šioje srityje, nes tai bus itin svarbu siekiant veiksmingai įgyvendinti judumo dokumentų rinkinį. Neatmetama galimybė parengti naujas TEN finansavimo taisykles ir taikyti naują požiūrį į susijusią kelių infrastruktūrą. Dabartinis saugių stovėjimo aikštelių, kuriose būtų sudarytos tinkamos sąlygos vairuotojams, įskaitant apgyvendinimą, trūkumas kelia pavojų, kad įpareigojimas ilsėtis ne transporto priemonės kabinoje išliks tik popieriuje. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Pripažindamas susirūpinimą, kad transporto priemonių stovėjimo infrastruktūra dažnai neatitinka poreikių, EESRK pabrėžia, kad pagrindinė transporto priemonių stovėjimo vietų paskirtis yra užtikrinti profesionaliems vairuotojams, automobilių naudotojams ir keleiviams galimybę pailsėti nuo vairavimo ir galimybę atsigaivinti. Stovėjimo teritorijos nebuvo planuojamos ir nėra įrengtos taip, kad patenkintų sunkvežimių vairuotojų, kuriems savo kassavaitinį poilsio laiką reguliariai ir net nuolat tenka praleisti savo sunkvežimyje. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Todėl EESRK atkreipia dėmesį į EK atliktą dabartinės sektoriaus padėties analizę, tačiau pažymi, kad pasiūlymai dėl socialinių teisės aktų neatitinka EK politikos tikslų ir nepadeda veiksmingai spręsti kelių transporto problemų. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Vairavimo trukmė ir poilsio laikotarpiai

| 4.1. | Reglamentas (EB) Nr. 561/2006 buvo priimtas prieš vienuolika metų, jo tikslas buvo trejopas: a) užtikrinti sąžiningą konkurenciją kelių transporto sektoriuje; b) gerinti darbo sąlygas šiame sektoriuje; c) didinti kelių eismo saugumą. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Tačiau per pastarąjį dešimtmetį kelių transporto sektoriaus sąlygos iš esmės pasikeitė – visų pirma kroviniai turi būti pristatomi per trumpesnį laiką ir reikia skubėti norint laikytis šių terminų, o eismo spūstys Europos keliuose tik didėja. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EK atliktame ex-post vertinimo tyrime, skirtame vairavimo ir poilsio trukmės taisyklėms, šios naujos aplinkybės kelių transporto sektoriuje siejamos su didesniu pavojumi darbuotojų sveikatai, pavyzdžiui, nuovargiu, stresu ir ligomis (Kelių transporto sektoriui taikomų socialinės teisės aktų ir jų vykdymo užtikrinimo baigiamasis vertinimas). Šiomis naujomis aplinkybėmis politikos formuotojams ir sprendimus priimantiems asmenims užtikrinti kelių eismo saugumą ir darbuotojų sveikatą ir saugą yra daug sunkiau, tačiau EESRK mano, kad galvojant apie lankstesnių taisyklių nustatymą šie dalykai turi būti svarbiausi. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Vairuotojo nuovargis (įskaitant atvejus, kai vairuotojas nedaro pakankamos trukmės pertraukų) yra viena pagrindinių nelaimingų atsitikimų, į kuriuos patenka sunkiasvorės krovininės kelių transporto priemonės, priežasčių. NET trumpalaikis dėmesio praradimas gali turėti pražūtingų padarinių. Kelių transporto priemonių vairuotojai taip pat dažnai patiria sveikatos problemų, susijusių su ilgu vairavimu be pakankamos trukmės pertraukų, visų pirma širdies ir kraujagyslių susirgimų (dažniausiai infarktas, insultas ir pan.), raumenų ir kaulų sistemos sutrikimų (nugaros, kaklo ir stuburo traumos), nervų sistemos problemų (stresas, nerimas, depresija ir kt.) ir skrandžio ir (arba) virškinimo sutrikimų. Siekiant sumažinti šį poveikį sveikatai ir saugai dėl vykdomos veiklos, labai svarbu griežtai taikyti vairavimo ir darbo laiko apribojimus ir nustatyti tinkamus poilsio laikotarpius (OSH in figures: Occupational safety and health in the transport sector — an overview). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Judumo dokumentų rinkinyje EK siūlo perskirstyti poilsio laikotarpius ilgesniu keturių savaičių trukmės atskaitos laikotarpiu (anksčiau šis laikotarpis buvo dvi savaitės). Pagal šį pasiūlymą leidžiamos vairavimo trukmės per mėnesį riba gali būti pasiekiama per tris pirmąsias mėnesio savaites, o paskutinę savaitę gali būti ilsimasi, tai yra, gali būti dirbama net 18 dienų iš eilės ir tik dvi dienas iš jų ilsimasi. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Prailginus atskaitos laikotarpį, kaip siūloma, vairuotojai gali būti priversti savo reguliarų 45 valandų kassavaitinio poilsio laikotarpį atidėti dar dviem savaitėms. Nors šis atidėtas kassavaitinio poilsio laikotarpis turi būti ilginamas sukauptais kompensaciniais poilsio laikotarpiais, svarbu tai, kad vairuotojas gali neturėti jokio ilgiau kaip 24 valandas trunkančio kassavaitinio poilsio net iki trijų savaičių; per tą laiką jis iš tikrųjų beveik negalėtų palikti savo transporto priemonės ir būtų už ją atsakingas. EESRK mano, kad šį pasiūlymą reikėtų įvertinti, atsižvelgiant į sumažėjusias galimybes vairuotojui palikti transporto priemonę ir galimą poveikį nuovargiui. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK taip pat pažymi, kad siūlomas poilsio laikotarpių lankstumas iš tikrųjų gali būti nesuderinamas su dabartiniu maksimaliu vairavimo ir darbo valandų skaičiumi. Tačiau šiuo atžvilgiu EESRK pabrėžia, kad įgyvendinus pasiūlymą iš esmės negali pailgėti vairavimo trukmė ar būti sutrumpintas nustatytas darbo laiko apribojimas, kuriuo pirmiausia siekiama užtikrinti darbuotojų saugą ir sveikatą. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESRK supranta, jog EK stengiasi siūlyti priemones, kuriomis būtų atsižvelgiama į kelių transporto sektoriaus tikrovę ir vežėjų bei vairuotojų poreikius, tačiau reiškia susirūpinimą dėl galimo poveikio trapiai sąžiningos konkurencijos, vairuotojų sveikatos ir saugos ir kelių eismo saugumo pusiausvyrai. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESRK prašo įstatymų leidėjo taip pat apsvarstyti sutrumpinto kassavaitinio poilsio laikotarpio kompensavimą, susijusį su kasdieniais poilsio laikotarpiais, kaip numatyta dabartiniame reglamente. Pertraukų atžvilgiu EESRK siūlo pagalvoti apie poveikio vertinimą, skirtą galimybei vairuotojui pačiam lanksčiau paskirstyti 45 minučių pertrauką per 6 valandų laikotarpį. Atliekant poveikio vertinimą daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama vairuotojo galėjimui pasinaudoti pertrauka poilsiui ir atsigaivinimui per devynių ar atitinkamai dešimties valandų vairavimo laikotarpį. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Iš tiesų užtikrinti eismo dalyvių ir keleivių saugą vis dar sunku net ir šiuo metu, kai taikomos daug griežtesnės taisyklės. Per pastaruosius metus įvykę dideli sunkvežimių ir autobusų ar tolimojo susisiekimo autobusų susidūrimai, per kuriuos nukentėjo daug žmonių (Traffic Safety Basic Facts 2016 – HGVs and Buses, ERSO)), turi būti pavojaus signalas, kad Europai reikia paprastų, įvykdomų ir aiškių taisyklių, kurias taikant būtų sudaromos teisingos sąlygos eismo dalyviams, vairuotojams ir įmonėms, daugiausia dėmesio skiriant saugai. Būtina garantuoti geresnį tokių taisyklių vykdymo užtikrinimą ir tik po to svarstyti galimybę kurti lankstesnes taisykles. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Vykdymo užtikrinimo požiūriu, EESRK abejotų kai kuriais EK pasiūlymo aspektais. Visų pirma, atskaitos laikotarpio, kurį paskirstomi poilsio laikotarpiai, pailginimas jokiu būdu negali neigiamai paveikti suderinto taisyklių aiškinimo, nesuteikiant galimybės kiekvienai valstybei narei susikurti savo atskirų scenarijų ir skaičiavimų. Kalbant apie tarpvalstybinę veiklą, pavyzdžiui, vežimą keliais, pažymėtina, kad dėl atskiro taisyklių aiškinimo visa kelionė keliu ar operacija ir net visa veikla tampa ne tokia sklandi. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Šiuo tikslu EESRK pažymi, kad praėjo keleri metai, kol EK ir valstybės narės galiausiai susitarė dėl bendro vadovo, skirto dabartiniame Reglamente (EB) Nr. 561/2006 nustatytai vairavimo trukmei ir poilsio laikotarpiams aiškinti (žr. TRACE leidinį Transport Regulators Align Control Enforcement, 2012 m.). Todėl EESRK pabrėžia, kad svarbu sukurti tinklą, kuris remtų valstybių narių įgyvendinimo darbą ir sumažintų riziką, kad taisyklės bus aiškinamos skirtingai. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Be to, EESRK mano, kad siūlomi vairavimo ir poilsio trukmės taisyklių pakeitimai neturi trukdyti jų vykdymo užtikrinimui. Komitetas taip pat mano, kad dėl siūlomų pakeitimų valstybės narės patirs naujų išlaidų, pavyzdžiui, keičiant programinę įrangą, naudojamą atliekant patikrinimus keliuose ir įmonių patikras, rengiant inspektorius ir pan. EESRK pabrėžia, jog svarbu parūpinti pakankamus išteklius veiksmingai taisyklių laikymosi stebėsenai užtikrinti. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Darydamas su vykdymo užtikrinimu susijusias išvadas EESRK pabrėžia, kad teisės aktų leidėjas turi labiau stengtis ieškoti pažangių ir nediskriminacinių vykdymo užtikrinimo būdų. Šiuo atžvilgiu EESRK palankiai vertina EK pasiūlymus dėl geresnio rizikos vertinimo sistemų naudojimo. Tačiau EESRK pabrėžia, kad inspektoriai turi turėti galimybę tikruoju laiku susipažinti su duomenimis, be to, reikia aprūpinti priemonėmis, kad valstybės narės galėtų geriau keistis informacija. Šiuo atžvilgiu valstybės narės turi geriau išnaudoti nacionalinius (NER) ir Europos (ERRU) elektroninius registrus, kaip reikalaujama Reglamente (EB) Nr. 1071/2009 dėl galimybės verstis profesine vežimo kelių transportu veikla. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EESRK palankiai vertina tai, kad EK ketina spręsti vairuotojų kassavaitinio poilsio sąlygų problemą. Tačiau EK pasiūlymas nevisiškai aiškus. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Konkrečiais atvejais kelių transporto įmonės, veikiančios valstybėse narėse, kuriose mokami dideli atlyginimai, tačiau siekiančios gauti naudos iš mažesnių darbo sąnaudų arba kitose valstybėse narėse taikomų mokesčių, įdarbina vadinamuosius vairuotojus-klajoklius, kurie ilgą laiką praleidžia toli nuo namų (naujasis pasiūlymas tiesiogiai susijęs su šiais vairuotojais). Itin svarbu, kad praktiniai klausimai, susiję su ilgu nebuvimu namie, pavyzdžiui, apgyvendinimo poreikiai ir grįžimo į namus išlaidos, būtų tinkamai išnagrinėti ir išspręsti, nes tai neturi būti vairuotojo patirtos išlaidos. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Atsižvelgdamas į didelį vairuotojų mobilumą, EESRK pritaria EK ketinimui sudaryti palankesnes sąlygas jų grįžimui namo ir nurodo, kad dėl siūlomų vairavimo ir poilsio laiko taisyklių pakeitimų neturėtų sumažėti galimybių leisti laiką su šeima savaitgaliais ir turėti normalų socialinį gyvenimą. Tačiau galimas trijų savaičių intensyvaus darbo ir tik dviejų dienų poilsio pertraukos scenarijus gali neigiamai paveikti vairuotojo darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Nors apskritai transporto priemonės kabinos įranga gerinama ir modernizuojama, vis tiek išlieka apribojimai, susiję su vietos ir patogumų kabinoje trūkumu. Todėl EESRK pritaria svarbiam EK paaiškinimui, patvirtintam neseniai, t. y. 2017 m. gruodžio 20 d., priimtu Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, kad 45 valandų arba ilgesni kassavaitinio poilsio laikotarpiai turi būti leidžiami ne transporto priemonėje, o suteikiant apgyvendinimą, už kurį sumoka darbdavys arba kuris yra vairuotojo gyvenamojoje vietoje arba kitoje jo paties pasirinktoje vietoje. Tačiau EESRK kelia klausimą, kad nuolatinį kassavaitinį poilsį praleidžiant privačiame būste arba vairuotojo namuose iškils sunkumų tvarkant dokumentus. Vis dėlto, kad būtų laikomasi reikalavimo, pagal kurį vairuotojas turi galėti „laisvai disponuoti savo laiku“ kassavaitinio poilsio metu, labai svarbu, kad vairuotojas galėtų palikti savo transporto priemonę ir tam tikrą nepertraukiamą laikotarpį nebūti atsakingas už jos saugojimą ir saugumą. EESRK taip pat nurodo, kad, kita vertus, reikia saugių stovėjimo aikštelių ir kitos infrastruktūros, jeigu norima užtikrinti, kad siūlomos priemonės būtų tikrai taikomos. |
| --- | --- |

4.18.

5.   Vairuotojų komandiravimas kelių transporto sektoriuje

| 5.1. | Kelių transporto sektoriuje vairuotojų darbo užmokestis dėl skirtingo gyvenimo lygio valstybėse narėse vis dar gerokai skiriasi. Comité National Routier (CNR) atliktame tyrime, kurį savo poveikio vertinime mini ir EK, pažymima, kad darbo užmokestis neatskaičius mokesčių valstybėse narėse gali skirtis net vienuolika kartų. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EESRK pritaria EK, kad, turint omenyje šiuos darbo užmokesčio skirtumus, taisyklės turi būti ir toliau taikomos, atsižvelgiant į Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo nustatytas ES vertybes ir principus ir siekiant:






  — | vengti vidaus rinkos (ir darbo, ir transporto) iškraipymo; |
| --- | --- | --- |

5.2.

—

vengti vidaus rinkos (ir darbo, ir transporto) iškraipymo;

| — | panaikinti valstybių narių darbuotojų, turinčių teisę laisvai judėti, diskriminaciją dėl pilietybės juos įdarbinant, mokant atlyginimą už darbą ir sudarant jiems darbo ir įsidarbinimo sąlygas; |
| --- | --- |

—

panaikinti valstybių narių darbuotojų, turinčių teisę laisvai judėti, diskriminaciją dėl pilietybės juos įdarbinant, mokant atlyginimą už darbą ir sudarant jiems darbo ir įsidarbinimo sąlygas;

| — | užtikrinti įmonėms sąžiningą konkurencinę aplinką, nesvarbu, kurioje šalyje jos įsteigtos, kur vykdo veiklą ir kur Europos Sąjungoje samdo savo darbuotojus. |
| --- | --- |

—

užtikrinti įmonėms sąžiningą konkurencinę aplinką, nesvarbu, kurioje šalyje jos įsteigtos, kur vykdo veiklą ir kur Europos Sąjungoje samdo savo darbuotojus.

| 5.3. | Direktyva dėl darbuotojų komandiravimo (Direktyva 96/71/EB) yra pirmiau minėtų taisyklių dalis. 2016 m. gruodžio mėn. EESRK priėmė konkrečią nuomonę (SOC/541) (2), kurioje iškelta nemažai klausimų ir pateikta pasiūlymų. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Pagal šiuo metu taikomas taisykles, kai vairuotojai laikinai dirba ne savo kilmės ES valstybėje narėje, jiems taikoma Direktyva dėl darbuotojų komandiravimo, jei jie teikia kabotažo paslaugas. Jei vairuotojai atlieka tarptautinį vežimą, jie komandiruojami tik tada, jei taikomos Direktyvos 96/71/EB 1 straipsnyje apibrėžtos komandiravimo sąlygos. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Judumo dokumentų rinkinyje EK siūlo tarptautinį vežimą atliekančiam vairuotojui, kai jis komandiruojamas, minimalaus darbo užmokesčio ir mokamų atostogų taisykles taikyti po tam tikro laiko. EESRK mano, kad šis pasiūlymas turi atitikti į ES politinę darbotvarkę, kurią nustatė EK pirmininkas J. C. Junckeris ir Romos deklaracijoje patvirtino ES valstybės narės, įtrauktą siekį kovoti su socialiniu dempingu ir pačios EK judumo dokumentų rinkinyje nustatytą tikslą užtikrinti sąžiningą ir konkurencingą vidaus rinką kelių transporto sektoriuje. Pasiūlymas turi supaprastinti ir patikslinti taisykles, o jų vykdymas turi būti lengviau užtikrinamas, vengiant ES teisės aktų fragmentiškumo pavojų. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EESRK atkreipia dėmesį į neaiškų klausimą, kaip pasiūlymas bus taikomas vežėjams, įsisteigusiems trečiojoje (ne ES) šalyje, ir kaip bus užtikrinamas įsipareigojimų vykdymas. Jis prašo EK tai paaiškinti. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EESRK taip pat primena apie susirūpinimą, susijusį su darbuotojų komandiravimo taisyklių vykdymo užtikrinimu tarptautinio vežimo srityje, visų pirma MVĮ atveju, ypač dėl sudėtingo administracinio iššūkio, kai reikės atsižvelgti į nacionalinius minimalaus darbo užmokesčio skirtumus, ir susijusį su tuo, kad sudėtingas teisių į darbo užmokestį už labai trumpus laikotarpius ir teisių į atostogas kaupimas gali sukelti rimtų sunkumų ir padidinti sąnaudas. Todėl EESRK pabrėžia, kad reikia daugiau skaidrumo kiekvienoje valstybėje narėje nustatant įdarbinimo sąlygas, įskaitant minimalų darbo užmokestį. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | EESRK pripažįsta, kad kelių transporto sektorius yra specifinis ir jo darbuotojai yra labai mobilūs. Tačiau Komitetas laikosi nuomonės, kad konkrečiam sektoriui skirtas EK pasiūlymas dėl tarptautinio vežimo keliais vairuotojų komandiravimo, toks, koks pateiktas dabar, apskritai tinkamai neišsprendžia šiame skirsnyje išdėstytų problemų. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EESRK visiškai sutinka su tuo, kad kabotažo atveju nuo pirmos dienos būtų ir toliau taikoma darbuotojų komandiravimo direktyva. Tačiau Komitetas abejoja, ar tikslinga kabotažui taikyti naujas švelnesnes administracines taisykles. Kalbant apie grynai tranzito operacijas, pažymėtina, kad EESRK, atsižvelgdamas į tai, kad nėra jokio teisinio tikrumo, ragina EK paaiškinti aplinkybes, kuriomis tranzito operacijos atleidžiamos nuo komandiravimo taisyklių. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | EESRK atkreipia dėmesį į sektoriaus atstovų teiginius, kad komandiravimo taisyklės netinka dėl mobilaus kelių transporto sektoriaus pobūdžio, taip pat į įmonių išsakytus nuogąstavimus, jog įgyvendinus EK pasiūlymą atsiras didelė administracinė našta. Todėl Komitetas palankiai vertina tai, kad vykdymo užtikrinimo reikalavimai pritaikomi prie sektoriaus ypatumų, pavyzdžiui, vežėjai keliais nebėra įpareigojami paskirti priimančiojoje valstybėje narėje asmens, kuris turėtų palaikyti ryšius su priimančiosios valstybės narės valdžios institucijomis. EESRK mano, kad administracinė našta būtų sumažinta, jei ES mastu būtų nustatyta vieno langelio principu pagrįsta pranešimų sistema. Be to, Komitetas teigia, kad vairuotojui neturėtų būti privaloma per patikrinimus keliuose pateikti paskutinių dviejų mėnesių atlyginimų lapelius, nebent jie galėtų tai padaryti elektroninėmis priemonėmis. Kontrolės institucijos turėtų gauti šią informaciją tiesiogiai iš kontaktinio asmens ir ji turėtų būti elektroniniu būdu prieinama įsisteigimo valstybėje narėje. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Tačiau EERSK taip pat turi pripažinti, kad laikinas vairuotojo iš mažų pajamų valstybės narės siuntimas į valstybę narę, kurioje darbo užmokestis yra didesnis, kiek tai susiję su darbo užmokesčiu, turi būti vykdomas taikant bent jau priimančiosios šalies darbo užmokesčio lygį, nustatytą įstatymais ar taikomas praktikoje. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Siekiant išsaugoti vienodas sąlygas darbuotojams ir įmonėms labai svarbu yra ES mastu taikyti komandiravimo taisykles kelių transporto sektoriuje. Tai taip pat padėtų užkirsti kelią pernelyg paplitusiam plataus masto piktnaudžiavimui ir mažas pajamas gaunančios darbo jėgos iš kitų valstybių narių išnaudojimui tarptautinio kelių transporto sektoriuje, kuris yra viena pagrindinių laipsniško kelių transporto priemonių vairuotojų darbo užmokesčio mažėjimo ir prastėjančių sąlygų priežasčių. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Šiuo klausimu EESRK mano, kad būtina siekti į pažangą nukreiptos ekonominės ir socialinės valstybių narių, kurių ekonominės veiklos rezultatai skirtingi, konvergencijos ir kartu suderinti komandiravimo taisykles, kurios būtų vienodai taikomos visoje Europos Sąjungoje. EESRK taip pat pasisako už paprastas, veiksmingas ir nediskriminacines priemones,,kuriomis būtų užtikrintas šių taisyklių vykdymas. Administracinės naštos turi būti vengiama bet kokia kaina. EESRK palankiai vertina šiame pasiūlyme numatytą supaprastintą komandiravimo deklaraciją. Vis dėlto Komitetas mano, kad dėl numatyto ne ilgesnio kaip 6 mėnesių laikotarpio ir apimamos vairuotojų grupės gali mažėti komandiravimo taisyklių vykdymo užtikrinimo ir taikymo kontrolės veiksmingumas. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Visų pirma vairuotojų komandiravimo atžvilgiu išmanusis tachografas yra neginčijamai kur kas veiksmingesnė priemonė nei Komisijos pasiūlytas rankiniu būdu daromų įrašų metodas. Rankiniu būdu nurodant šalių kodus galimas manipuliavimas duomenimis. |
| --- | --- |

5.14.

| 5.15. | Galiausiai, kad būtų garantuotas geresnis kelių transporto sektoriui taikomų ES taisyklių vykdymo užtikrinimas tarpvalstybiniu mastu, EESRK ragina ES steigti Europos kelių transporto agentūrą, kurios pagrindinė kompetencijos sritis būtų gerinti reikalavimų laikymosi kultūrą kelių transporto sektoriuje ir teikti paramą ES ir nacionaliniu lygmenimis formuojant sektoriaus politiką. Šiuo požiūriu EESRK pabrėžia, kad kelių transporto sektorius, nors visiškai liberalizuotas ir dėl to labai priklausomas nuo glaudaus valstybių narių bendradarbiavimo, yra vienintelis sektorius, kuriame nėra tokios agentūros. Tokia agentūra padėtų užtikrinti ne tik geresnę komandiravimo ir vairavimo ir poilsio trukmės taisyklių taikymo kontrolę, bet ir veiksmingesnes kabotažo paslaugas bei daugiau galimybių verstis profesine vežimo keliais veikla. Be to, tik įsteigus šią agentūrą būtų galima pereiti prie suderinto taisyklių aiškinimo. Vis dėlto EESRK rekomenduoja, kad valstybės narės aktyviai įsitrauktų į veikiančių Europos transporto inspektavimo tarnybų veiklą ir investuotų į nacionalinių inspekcijų darbuotojų mokymą. |
| --- | --- |

5.15.

Briuselis, 2018 m. sausio 18 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---

(1)  OL C 13, 2016 1 15, p. 176.

1

(2)  OL C 75, 2017 3 10, p. 81.

2

---

Priedas

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė

Toliau pateikiami diskusijų metu atmesti pakeitimai, už kuriuos buvo atiduota ne mažiau kaip 1/4 balsų:

4.18 punktas

| | Nors apskritai transporto priemonės kabinos įranga gerinama ir modernizuojama, vis tiek išlieka vietos ir patogumų kabinoje trūkumai. Todėl EESRK pritaria svarbiam EK paaiškinimui, kad 45 valandų arba ilgesni kassavaitinio poilsio laikotarpiai turi būti leidžiami ne transporto priemonėje, o suteikiant apgyvendinimą, už kurį sumoka darbdavys arba kuris yra vairuotojo gyvenamojoje vietoje arba kitoje jo paties pasirinktoje vietoje. Tačiau EESRK kelia klausimą, kad nuolatinį kassavaitinį poilsį praleidžiant privačiame būste arba vairuotojo namuose iškils sunkumų tvarkant dokumentus. Vis dėlto, kad būtų laikomasi reikalavimo, pagal kurį vairuotojas turi galėti „laisvai disponuoti savo laiku“ kassavaitinio poilsio metu, labai svarbu, kad vairuotojas galėtų palikti savo transporto priemonę ir tam tikrą nepertraukiamą laikotarpį nebūti atsakingas už jos saugojimą ir saugumą. EESRK taip pat nurodo, kad, kita vertus, reikia saugių stovėjimo aikštelių ir kitos infrastruktūros, jeigu norima užtikrinti, kad siūlomos priemonės būtų tikrai taikomos. Tai, kad nėra saugių stovėjimo aikštelių ir kitos infrastruktūros iš esmės reiškia, kad dėl teisinės pareigos į kassavaitinio poilsio laikotarpį ne transporto priemonės kabinoje vairuotojams ir ūkio subjektams kils neišsprendžiama dilema rizikuoti kroviniu ir transporto priemone ar laikytis teisės aktų. Vykdymo užtikrinimo institucijos turi tinkamai atsižvelgti į šią dilemą. |
| --- | --- |

Nors apskritai transporto priemonės kabinos įranga gerinama ir modernizuojama, vis tiek išlieka vietos ir patogumų kabinoje trūkumai. Todėl EESRK pritaria svarbiam EK paaiškinimui, kad 45 valandų arba ilgesni kassavaitinio poilsio laikotarpiai turi būti leidžiami ne transporto priemonėje, o suteikiant apgyvendinimą, už kurį sumoka darbdavys arba kuris yra vairuotojo gyvenamojoje vietoje arba kitoje jo paties pasirinktoje vietoje. Tačiau EESRK kelia klausimą, kad nuolatinį kassavaitinį poilsį praleidžiant privačiame būste arba vairuotojo namuose iškils sunkumų tvarkant dokumentus. Vis dėlto, kad būtų laikomasi reikalavimo, pagal kurį vairuotojas turi galėti „laisvai disponuoti savo laiku“ kassavaitinio poilsio metu, labai svarbu, kad vairuotojas galėtų palikti savo transporto priemonę ir tam tikrą nepertraukiamą laikotarpį nebūti atsakingas už jos saugojimą ir saugumą. EESRK taip pat nurodo, kad, kita vertus, reikia saugių stovėjimo aikštelių ir kitos infrastruktūros, jeigu norima užtikrinti, kad siūlomos priemonės būtų tikrai taikomos. Tai, kad nėra saugių stovėjimo aikštelių ir kitos infrastruktūros iš esmės reiškia, kad dėl teisinės pareigos į kassavaitinio poilsio laikotarpį ne transporto priemonės kabinoje vairuotojams ir ūkio subjektams kils neišsprendžiama dilema rizikuoti kroviniu ir transporto priemone ar laikytis teisės aktų. Vykdymo užtikrinimo institucijos turi tinkamai atsižvelgti į šią dilemą.

| Balsavo už | 105 |
| --- | --- |
| Balsavo prieš | 152 |
| Susilaikė | 22 |

Balsavo už

105

Balsavo prieš

152

Susilaikė

22

5.13 punktas

| | EK nuomone,
  S
  siekiant išsaugoti vienodas sąlygas darbuotojams ir įmonėms labai svarbu yra ES mastu taikyti komandiravimo taisykles kelių transporto sektoriuje. EK teigia, kad
  Tai šis pasiūlymas taip pat padėtų užkirsti kelią pernelyg paplitusiam plataus masto piktnaudžiavimui ir mažas pajamas gaunančios darbo jėgos iš kitų valstybių narių išnaudojimui tarptautinio kelių transporto sektoriuje, kuris yra viena pagrindinių laipsniško kelių transporto priemonių vairuotojų darbo užmokesčio mažėjimo ir prastėjančių sąlygų priežasčių. taptų svarbiu veiksniu siekiant sukurti teisingą, saugų, aplinkos ir socialiniu požiūriu tvarų kelių transporto sektorių. EESRK pritaria šiems tikslams. Tačiau EESRK taip pat pabrėžia, kaip svarbu komandiravimo nuostatas pritaikyti prie transporto sektoriaus realijų, kad jos būtų veiksmingai taikomos, kaip siūlo Europos Komisija. Todėl EESRK mano, kad būtina kvestionuoti komandiravimo taisyklių taikymo tarptautiniam transportui pridėtinę vertę, atsižvelgiant į susijusio administracinio darbo sudėtingumą ir su kontrole ir vykdymo užtikrinimu susijusias problemas. |
| --- | --- |

EK nuomone,
  S
  siekiant išsaugoti vienodas sąlygas darbuotojams ir įmonėms labai svarbu yra ES mastu taikyti komandiravimo taisykles kelių transporto sektoriuje. EK teigia, kad
  Tai šis pasiūlymas taip pat padėtų užkirsti kelią pernelyg paplitusiam plataus masto piktnaudžiavimui ir mažas pajamas gaunančios darbo jėgos iš kitų valstybių narių išnaudojimui tarptautinio kelių transporto sektoriuje, kuris yra viena pagrindinių laipsniško kelių transporto priemonių vairuotojų darbo užmokesčio mažėjimo ir prastėjančių sąlygų priežasčių. taptų svarbiu veiksniu siekiant sukurti teisingą, saugų, aplinkos ir socialiniu požiūriu tvarų kelių transporto sektorių. EESRK pritaria šiems tikslams. Tačiau EESRK taip pat pabrėžia, kaip svarbu komandiravimo nuostatas pritaikyti prie transporto sektoriaus realijų, kad jos būtų veiksmingai taikomos, kaip siūlo Europos Komisija. Todėl EESRK mano, kad būtina kvestionuoti komandiravimo taisyklių taikymo tarptautiniam transportui pridėtinę vertę, atsižvelgiant į susijusio administracinio darbo sudėtingumą ir su kontrole ir vykdymo užtikrinimu susijusias problemas.

| Balsavo už | 105 |
| --- | --- |
| Balsavo prieš | 157 |
| Susilaikė | 11 |

Balsavo už

105

Balsavo prieš

157

Susilaikė

11

5.14 punktas

| | Šiuo klausimu EESRK mano, kad būtina siekti į pažangą nukreiptos ekonominės ir socialinės valstybių narių, kurių ekonominės veiklos rezultatai skirtingi, konvergencijos ir kartu suderinti komandiravimo taisykles, kurios būtų vienodai taikomos visoje Europos Sąjungoje. EESRK taip pat pasisako už paprastas, veiksmingas ir nediskriminacines priemones ,,kuriomis būtų užtikrintas šių taisyklių vykdymas. Administracinės naštos turi būti vengiama bet kokia kaina. EESRK palankiai vertina šiame pasiūlyme numatytą supaprastintą komandiravimo deklaraciją. Vis dėlto Komitetas mano, kad dėl numatyto ne ilgesnio kaip 6 mėnesių laikotarpio ir apimamos vairuotojų grupės gali mažėti komandiravimo taisyklių vykdymo užtikrinimo ir taikymo kontrolės veiksmingumas. |
| --- | --- |

Šiuo klausimu EESRK mano, kad būtina siekti į pažangą nukreiptos ekonominės ir socialinės valstybių narių, kurių ekonominės veiklos rezultatai skirtingi, konvergencijos ir kartu suderinti komandiravimo taisykles, kurios būtų vienodai taikomos visoje Europos Sąjungoje. EESRK taip pat pasisako už paprastas, veiksmingas ir nediskriminacines priemones ,,kuriomis būtų užtikrintas šių taisyklių vykdymas. Administracinės naštos turi būti vengiama bet kokia kaina. EESRK palankiai vertina šiame pasiūlyme numatytą supaprastintą komandiravimo deklaraciją. Vis dėlto Komitetas mano, kad dėl numatyto ne ilgesnio kaip 6 mėnesių laikotarpio ir apimamos vairuotojų grupės gali mažėti komandiravimo taisyklių vykdymo užtikrinimo ir taikymo kontrolės veiksmingumas.

| Balsavo už | 102 |
| --- | --- |
| Balsavo prieš | 160 |
| Susilaikė | 12 |

Balsavo už

102

Balsavo prieš

160

Susilaikė

12

---

| 8.6.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 197/58 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 197/58

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Aviacija: atvira ir susieta Europa“

[COM(2017) 286 final]

ir

dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkurencijos apsaugos oro transporto sektoriuje, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 868/2004

[COM(2017) 289 final – 2017/0116 (COD)]

(2018/C 197/09)

| Pranešėjas | Jacek KRAWCZYK |
| --- | --- |

Pranešėjas

Jacek KRAWCZYK

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2017 7 5
  Europos Parlamentas, 2017 6 15
  Taryba, 2017 6 19 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalis ir 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 1 4 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 1 17 |
| Plenarinės sesijos Nr. | 531 |
| Balsavimo rezultatai
  (už/prieš/susilaikė) | 115/1/4 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2017 7 5

Europos Parlamentas, 2017 6 15

Taryba, 2017 6 19

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalis ir 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2018 1 4

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 1 17

Plenarinės sesijos Nr.

531

Balsavimo rezultatai

(už/prieš/susilaikė)

115/1/4

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas dar kartą patvirtina poziciją, kurią priėmė savo nuomonėje dėl aviacijos dokumentų rinkinio (I dalies) (1), kad pagrindinis Europos aviacijos strategijos (ES aviacijos strategija) tikslas, kaip jį 2015 m. gruodžio mėn. suformulavo Europos Komisija, turėtų būti „pagerinti investicijų aplinką siekiant paskatinti daugiau Europos investicijų į ES aviacijos pramonę, padidinti sektoriaus konkurencingumą ir sustiprinti jo vaidmenį ekonomikoje, taip paskatinti bendrą ekonomikos augimą ir naujų darbo vietų kūrimą“. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK pabrėžia, kad kokybiškas ES aviacijos strategijos įgyvendinimas yra labai svarbus siekiant sėkmingos ES civilinės aviacijos. Greitai kintančios vidaus ir išorės sąlygos, įvairiakryptė rinkų plėtra, didėjantis spaudimas žmonėms ir įmonėms, stiprėjanti konkurencija ES viduje ir už jos ribų, naujos revoliucingosios technologijos ir sparti pažanga skaitmeninimo srityje – tai tik keletas iššūkių, kuriuos privalu atremti įgyvendinant ES aviacijos strategiją. Kaip EESRK nuspėjo savo nuomonėje dėl aviacijos dokumentų rinkinio (I dalies) (2), strategija paskatino ES darbotvarkėje daugiau politinio dėmesio skirti civilinei aviacijai ir šią poziciją reikia išlaikyti. Tokiomis aplinkybėmis EESRK palankiai vertina Komisijos atkaklumą propaguojant visuotinai priimtiną ir įgyvendinamą aviacijos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo programą. Be to, labiau nei bet kada būtina siekti veiksmingo socialinio dialogo sektoriuje ES ir nacionaliniu lygmenimis. EESRK dar kartą primena savo nuomonę dėl „Socialinio dempingo Europos civilinės aviacijos sektoriuje“ (3) ir ragina Komisiją apsvarstyti veiksmingas taisomąsias priemones, kurios padėtų išspręsti susidariusią situaciją. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK pritaria Komisijos dvilypiam požiūriui į sąžiningos tarptautinės konkurencijos apsaugą, kai, viena vertus, suteikiama daugiau galios vienašališkai priemonei, kuria siekiama apsaugoti ES aviacijos sektoriaus interesus (Pasiūlymas dėl reglamento dėl konkurencijos apsaugos oro transporto sektoriuje, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 868/2004, toliau – Komisijos pasiūlymas dėl Reglamento (EB) Nr. 868/2004 peržiūros), ir, kita vertus, stengiamasi gauti įgaliojimus vesti derybas su trečiosiomis šalimis dėl naujų patekimo į rinką susitarimų kartu pasiekiant konsensusą, kaip turi būti palaikoma sąžininga konkurencija. EESRK tebėra įsitikinęs, kad vienodas sąlygas tvariai užtikrinti galima tik tokiu atveju, jeigu trečiosios šalys taip pat laikosi pagrindinių darbo apsaugos principų, apibrėžtų Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) standartais, taip pat laikosi vartotojų ir aplinkos apsaugos standartų. Komisijos pasiūlymas dėl Reglamento (EB) Nr. 868/2004 peržiūros pašalina keletą dabartinio Reglamento (EB) Nr. 868/2004 trūkumų, tačiau veiksmingo socialinio dialogo sukūrimas turėtų tapti neatsiejamas nuo Europos Sąjungos tarptautiniuose oro susisiekimo paslaugų susitarimuose šalių susitarimu suderintos „sąžiningos konkurencijos“ nuostatos. EESRK visiškai pritaria Komisijos pastangoms gauti papildomų įgaliojimų sudaryti naujus išsamius aviacijos susitarimus ir ragina greitai ir veiksmingai užbaigti šiuo metu vykstančias derybas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Aiškinamosiose gairėse dėl nuosavybės ir kontrolės nuostatų geriau išaiškintos atitinkamos Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 nuostatos, kad valstybėms narėms ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams būtų lengviau dalyvauti šiuo metu vykstančiame jų įgyvendinimo procese. Tačiau, Komiteto manymu, šiose gairėse nepakankamai daug dėmesio skiriama šiuo metu vykstantiems rinkos pokyčiams ir revoliucingiems bei struktūriniams iššūkiams, su kuriais Europos aviacijos sektorius susidurs artimiausioje ateityje ir vidutinės trukmės laikotarpiu. Jeigu norima, kad ES aviacijos strategija būtų įgyvendinama užtikrintai, EESRK siūlo atlikti poveikio vertinimą, paremtą keletu scenarijų ir taip sudaryti sąlygas remiantis pakankama informacija apsvarstyti nuosavybės ir kontrolės klausimą. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitetas pritaria siūlomoms aiškinamosioms gairėms dėl Reglamente (EB) Nr. 1008/2008 numatyto viešųjų paslaugų įsipareigojimo (VPĮ) ir kartu pažymi, kad, atsižvelgiant į ilgalaikę rinkos plėtrą, kuriai vykstant reikės užtikrinti geresnį susisiekimą ES periferijoje esančioms arba mažas vidaus rinkas turinčioms valstybėms narėms, prireiks papildomai giliai ekonominiu ir sociologiniu požiūriu išanalizuoti, kaip sukurti tvaresnes jungtis tarp šių valstybių narių pagrindinių oro uostų ir svarbių skrydžio paskirties vietų ES siekiant geriau atsižvelgti į keleivių poreikius. Šiuo klausimu reikės tolesnių politinių diskusijų, taip pat atsižvelgiant į tinklo valdytojo parengtą susisiekimo galimybių indeksą, šiuo metu skelbiamą Europos Komisijos interneto svetainėje. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitetas mano, kad būtina atlikti išsamią Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 peržiūrą. Turint omenyje jo didžiulę svarbą sektoriui, labai svarbu, kad peržiūros proceso metu būtų atsižvelgiama į iš visų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant pilietinės visuomenės atstovus, gaunamą grįžtamąją informaciją ir kad būtų sudarytos sąlygos iš tiesų sukurti ilgalaikę ES civilinės aviacijos sektoriaus viziją, kokia numatyta ES aviacijos strategijoje. Su sąlyga, kad Komisija atliks išsamią analizę ir jeigu jai bus pritarta per viešas konsultacijas, ES naudingiausia būtų, kad dabartinė Komisija pasiūlytų peržiūrėti Reglamentą (EB) Nr. 1008/2008. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK laikosi nuomonės, kad ES lygmeniu tinklo valdytojas (4) jau pradėjo procesą, skirtą oro eismo valdymo sutrikimams sušvelninti. Be to, socialiniai partneriai jau turi priemones bet kokiam poveikiui sumažinti, nes šios priemonės įgyvendinamos abipusiai. EESKR patvirtina, kad streikai yra pagrindinė darbuotojų teisė, o teisė streikuoti nepatenka į ES sutarčių taikymo sritį (5). Vadovaujantis subsidiarumo principu, valstybės narės yra kompetentingos nuspręsti, kaip šia teise pasinaudoti. Be to, socialiniai partneriai parengė priemonių rinkinį, kuris galėtų būti įgyvendinamas kartu, siekiant sumažinti kolektyvinio konflikto riziką (Priemonių rinkinys (6)). EESRK teigiamai vertina šią iniciatyvą, nes tai – tinkamas ir veiksmingas būdas kiek galima labiau išvengti oro eismo sutrikdymų. Ši iniciatyva bus naudingiausia Europos keleiviams ir piliečiams. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Norint sudaryti sąlygas veiksmingam ES aviacijos strategijos įgyvendinimui, labai svarbu politinėse diskusijose išdėstyti organizuotos pilietinės visuomenės nuomonę dėl politinių, socialinių, ekonominių ir aplinkosauginių šių iniciatyvų pasekmių. Kaip jau kelete savo nuomonių pareiškė EESRK, Komitetas yra pasiruošęs aktyviai dalyvauti šiame procese. Be to, labai svarbu, kad Europos Parlamentas ir Taryba nedelsdami tęstų teisėkūros darbą, susijusį su pasiūlymu dėl Reglamento Nr. 868/2004 peržiūros, siekdami veiksmingai spręsti tarptautinės konkurencijos iškraipymo klausimą. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK pakartoja savo poziciją, pateiktą nuomonėje dėl aviacijos dokumentų rinkinio (I dalies) (7), rekomenduoti „į strategijos įgyvendinimą įtraukti suinteresuotuosius subjektus ir pateikti jiems struktūruotą bei konkretų paaiškinimą, kaip strategija bus įgyvendinama“. Vis dar reikia parengti veiksmų gaires, kuriose būtų išsamiau paaiškinta, „kaip Komisija užmegs ryšį su suinteresuotaisiais subjektais, kad užsitikrintų tokį svarbų bendradarbiavimą. Sutelkti visus aviacijos suinteresuotuosius subjektus kartu įgyvendinti strategiją yra sudėtinga, tačiau būtina“. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Įžanga

| 2.1. | Komisijos komunikatas COM (2017) 286 „Aviacija: atvira ir susieta Europa“ (toliau – komunikatas) paskelbtas 2017 m. birželio 8 d., po to, kai Europos Komisija 2015 m. gruodžio mėn. paskelbė Europos aviacijos strategiją (8) (ES aviacijos strategija), kurioje pasiūlė tikslingos civilinės aviacijos bendruomenės diskusijos dėl būtinų pagrindinių holistinės aviacijos politikos aspektų ir geriausio tokios politikos įgyvendinimo būdo darbotvarkę. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | ES aviacijos strategija <...> „siekiama suteikti postūmį Europos ekonomikai, sustiprinti jos pramoninį pagrindą ir pasaulinės lyderės pozicijas aviacijos sektoriuje, o kartu spręsti aplinkos ir klimato problemas ir taip tiesiogiai prisidėti prie Komisijos strateginių prioritetų įgyvendinimo“ (9). Atsižvelgdama į ekonominius, teisinius, aplinkosauginius, politinius ir socialinius aviacijos aspektus, Komisija laikosi holistinio požiūrio į aviaciją ir pasiūlė tikslus, kurių siekiant būtų sprendžiamos ES ir tarptautinės aviacijos rinkų problemos. Konkretesni ES aviacijos strategijos įgyvendinimo rezultatai paaiškės ateityje. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.2. | Pastaraisiais metais EESRK labai aktyviai dalyvavo rengiant ES civilinės aviacijos politiką. Komitetas surengė daug viešųjų klausymų, konferencijų ir dvišalių bei daugiašalių renginių, kad užtikrintų aktyvesnį pilietinės visuomenės dalyvavimą įvairiose politikos srityse, susijusiose su ES civiline aviacija. Šiuo tikslu jis sukūrė tvirtą ES pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų tinklą, kad aktyviai reaguotų į būsimus Komisijos pasiūlymus, taip pat kad sudarytų sąlygas pilietinei visuomenei ir įgaliotų ją dalyvauti nagrinėjant šiuos nepaprastai svarbius ir opius klausimus. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | 2015 m. kovo 2 d. Komisija nusprendė pasikonsultuoti su Komitetu dėl integruotos ES aviacijos politikos. Įvairios rekomendacijos, kurias EESRK pateikė nuomonėje dėl integruotos ES aviacijos politikos (10) (2015 m. rugsėjo mėn.), buvo įtrauktos į galutinį Komisijos pasiūlymą. Vėliau, kai buvo parengta ES aviacijos strategija, Komitetas tvirtai parėmė Komisijos pasiūlymą savo nuomonėje dėl aviacijos dokumentų rinkinio (I dalies) (11) (2016 m. vasario mėn.). |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.3. | Dabartiniame Komisijos komunikate nagrinėjami labai sudėtingi klausimai, kurių kiekvienas turi labai daug politinių, teisinių ir ekonominių atspalvių. Komisija šiuos klausimus kartu su kitais išvardijo aviacijos strategijos priede (12), nurodydama, kad tai yra sudedamieji veiksmų plano elementai, padėsiantys pasiekti pagrindinius strateginius tikslus. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komunikate pasiūlytos keturios priemonės, iš kurių viena yra pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Likusios trys priemonės yra neprivalomo pobūdžio. Visos šios priemonės yra tokios:






  — | naujas Pasiūlymas dėl reglamento dėl konkurencijos apsaugos oro transporto sektoriuje, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 868/2004; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

naujas Pasiūlymas dėl reglamento dėl konkurencijos apsaugos oro transporto sektoriuje, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 868/2004;

| — | aiškinamosios gairės dėl Reglamente (EB) Nr. 1008/2008 nustatytų ES oro transporto bendrovėms taikomų nuosavybės ir kontrolės taisyklių; |
| --- | --- |

—

aiškinamosios gairės dėl Reglamente (EB) Nr. 1008/2008 nustatytų ES oro transporto bendrovėms taikomų nuosavybės ir kontrolės taisyklių;

| — | aiškinamosios gairės dėl Reglamente (EB) Nr. 1008/2008 nurodytų viešųjų paslaugų įsipareigojimo taisyklių, ir |
| --- | --- |

—

aiškinamosios gairės dėl Reglamente (EB) Nr. 1008/2008 nurodytų viešųjų paslaugų įsipareigojimo taisyklių, ir

| — | Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „Oro eismo valdymo paslaugų tęstinumui palanki praktika“ (13). |
| --- | --- |

—

Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „Oro eismo valdymo paslaugų tęstinumui palanki praktika“ (13).

3.   Pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto: naujas reglamentas, kuriuo pakeičiamas Reglamentas (EB) Nr. 868/2004 (peržiūros projektas)

| 3.1. | Kartu su komunikatu Komisijos paskelbtuose dokumentuose teigiama, kad reikia toliau stengtis geriau apsaugoti ES oro linijas nuo konkurentų iš ES nepriklausančių šalių praktikos, kuri, kaip manoma, iškraipo sąžiningą konkurenciją rinkoje. Didžiosios ES oro linijų sektoriaus organizacijos prašė, kad Komisija imtųsi ryžtingų veiksmų spręsti problemą, kai, jų manymu, nėra tinkamo požiūrio į vežėjus iš ES nepriklausančių šalių, kuriose nėra tinkamų sąžiningą konkurenciją užtikrinančių taisyklių. Socialiniai partneriai pateikė panašius reikalavimus, pagrįstus tuo, kad nesilaikoma palyginamų socialinių ir darbo standartų. Komisija priėmė teisingą poziciją dėl šių raginimų ir pateikė naują reglamento projektą. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tais atvejais, kai kyla pavojus ES susisiekimo galimybėms ir konkurencijai, Sąjunga turi turėti galimybę veiksmingomis priemonėmis užtikrinti, kad tarptautinėse aviacijos rinkose nebūtų iškraipoma konkurencija ir kad, nebūtų pakenkta ES aviacijos interesams, būtų užtikrinamos ir stiprinamos vartotojų teisės ir interesai laikantis ES teisės aktų dėl vartotojų ir keleivių teisių. Reglamentu (EB) Nr. 868/2004 minėtus klausimus buvo siekiama spręsti imantis vienašalių ES veiksmų. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Paaiškėjo, kad Reglamentas (EB) Nr. 868/2004 turėjo daug rimtų trūkumų (14): jame naudojamos priemonės, procedūros ir kriterijai, kurie nustatyti pirmiausia prekybos teisėje, o juk tarptautinė aviacijos rinka reguliuojama pagal oro susisiekimo paslaugų susitarimus. Reglamentas (EB) Nr. 868/2004 dėl savo nepakankamų sankcijų taip pat buvo kritikuojamas; šis teisės aktas buvo vadinamas „bedančiu tigru“. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ir Taryba, ir Komisija pritarė tikslui peržiūrėti arba pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 868/2004. Europos Parlamentas taip pat ragino peržiūrėti šį reglamentą. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Su suinteresuotaisiais subjektais buvo konsultuojamasi dėl pasiūlymo dėl geresnės apsaugos nuo subsidijavimo ir nesąžiningos kainų nustatymo praktikos. Su jais taip pat buvo konsultuojamasi per viešas konsultacijas Komisijai rengiant ES aviacijos strategiją. Po šių konsultacijų Komisija pasiūlė integruotą požiūrį, kad juo vadovaujantis būtų galima kuo geriau išspręsti nustatytas problemas. Tai, kad tas požiūris paremtas trimis vienas kitą papildančiais elementais (tarptautinėmis derybomis, tarptautinių susitarimų nuostatomis dėl sąžiningos konkurencijos, Reglamento (EB) Nr. 868/2004 peržiūra), kiekvieną iš šių elementų sustiprina ir sukuria sinergiją ir leidžia veiksmingai apsaugoti ES susisiekimo galimybes ir išlaikyti atvirą ir sąžiningą visų oro vežėjų konkurenciją. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Tikimasi, kad šis požiūris taip pat duos ekonominės naudos, nes jis leidžia ES oro linijoms sąžiningai konkuruoti su trečiųjų šalių oro vežėjais; jis taip pat yra naudingas ES oro uostams ir keleiviams, nes padeda užtikrinti intensyvesnį eismą ir didesnį pasirinkimą. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komisijos pasiūlyme dėl Reglamento (EB) Nr. 868/2004 peržiūros siūloma suteikti Komisijai įgaliojimus veikti ryžtingai kaip ES institucijai, kuri užtikrina, kad trečiosios šalys laikytųsi tarptautinių įsipareigojimų pagal nusistovėjusią ES teisę ir atsižvelgiant į skaidrumo, subsidiarumo ir proporcingumo principus. Pasiūlytais pakeitimais supaprastinamas procesas ir suinteresuotosios šalys raginamos, kai tik įmanoma, spręsti bet kokius konfliktus taikant savitarpio konfliktų sprendimo procedūrą. Todėl Komisijos pasiūlymas, jei jis būtų priimtas, veiksmingai pašalintų dabartinio Reglamento (EB) Nr. 868/2004 trūkumus. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Vis dėlto keletas klausimų lieka neaiškūs, visų pirma, kokių priemonių Komisija galėtų imtis siekdama užtikrinti, kad trečiosios šalys laikytųsi tarptautinių įsipareigojimų (15). |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Kitas susirūpinimą keliantis klausimas, kurį nurodė suinteresuotieji subjektai, yra tas, kad tais atvejais, kai trečioji šalis nesilaiko pagrindinių darbo apsaugos principų, apibrėžtų TDO standartais, arba nepaiso vartotojų apsaugos ir (arba) aplinkosaugos standartų, nenumatyta jokių veiksmų, kurių šiuo atžvilgiu būtų galima imtis. Atsižvelgiant į holistinį Komisijos požiūrį, svarbu pabrėžti, kad darbuotojų ir vartotojų labui būtina užtikrinti panašios į PPO suteikiamą galimybės laisvai patekti į rinką ir tvarios tarptautinės konkurencijos pusiausvyrą. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Komisijos pasiūlyme dėl Reglamento (EB) Nr. 868/2004 peržiūros numatytas antras iškraipymų pašalinimo kelias. Šalindama nesąžiningą rinkos praktiką, kuri daro žalą pavienėms ES oro linijoms, Komisija galėtų imtis intervencinių veiksmų, jeigu būtų pateikti prima facie įrodymai, kad tokia nesąžininga praktika yra taikoma ir kad būtent dėl jos daromas priežastinis žalingas poveikis vienai ar keletui ES oro linijų. Valstybės narės ir oro linijos taip pat gali pateikti skundą. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | Kad Komisijos pasiūlymas dėl Reglamento (EB) Nr. 868/2004 peržiūros taptų savanoriško konfliktų sprendimo katalizatoriumi, labai svarbu, kad sankcijos, jei jos bus nustatomos, būtų reikšmingos trečiajai šaliai. Todėl Komisijos pasiūlyme numatytos tokios priemonės kaip lengvatų, paslaugų arba kitų trečiosios šalies teisių sustabdymas, jeigu taip nepažeidžiami su trečiąja šalimi sudaryti oro susisiekimo paslaugų susitarimai arba kiti tarptautiniai įsipareigojimai (16). |
| --- | --- |

3.7.4.

| 3.8. | Todėl galima teigti, kad dabartine Komisijos pasiūlymo versija veiksmingai pašalinamos pagrindinės dėl Reglamento (EB) Nr. 868/2004 išreikštos abejonės; tam, kad Komisijos pasiūlymas peržiūrėti Reglamentą (EB) Nr. 868/2004 pasiektų pageidaujamą trečiųjų šalių arba trečiųjų šalių vežėjų atgrasymo nuo tarptautinės aviacijos konkurencijos iškraipymo poveikį, atrodo, gali prireikti papildomo paaiškinimo dėl priemonių, kurias Komisija šiuo tikslu galėtų panaudoti, ir dėl platesnio požiūrio, kurį reikėtų apsvarstyti apibrėžiant sąvoką „nesąžininga“ konkurencija. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Vis dėlto, nors Komisijos požiūriui ir pritariama, tam tikrus aspektus būtų galima sugriežtinti siekiant užtikrinti, kad peržiūrėtas reglamentas būtų veiksmingas: reikėtų sutrumpinti tyrimo laikotarpį, be to, neturėtų būti įmanoma sustabdyti tyrimų be pagrįstos priežasties, pavyzdžiui, dėl susitarimo su šalimis dėl taisomųjų veiksmų ir tokių veiksmų įgyvendinimo. Taip pat turėtų būti numatyta laikinosios pagalbos priemonė. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Tam, kad ES aviacijos pramonė būtų apsaugota nuo nesąžiningos trečiųjų šalių veiklos vykdytojų konkurencijos, EESRK primygtinai ragina užtikrinti, kad naujajame reglamente, kuriuo peržiūrimas šiuo metu galiojantis reglamentas, būtų aptariama daugiau nei vien geresnė apsauga nuo subsidijavimo ir nesąžiningo kainų nustatymo, ir būtų nustatyta, kad reikia tinkama tarptautine forma išspręsti darbo sąlygų, kuriomis pažeidžiamos TDO konvencijos, klausimą. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Pasiūlymai dėl ne teisėkūros procedūra priimamų aktų

4.1.   Aiškinamosios gairės dėl nuosavybės ir kontrolės taisyklių

| 4.1.1. | Savo naujausioje nuomonėje dėl ES aviacijos strategijos (17) EESRK sutiko, kad pagrindinis strategijos tikslas turėtų būti remti bendrą ekonomikos augimą ir naujų darbo vietų kūrimą. Kad galėtų augti, Europos oro linijoms reikalinga prieiga prie investicijų, įskaitant užsienio investicijas. Tačiau reikia atsižvelgti į faktą, kad kai kurios ES nepriklausančių šalių Vyriausybės naudoja investicijas kaip strateginę priemonę ir tai daro tokiu būdu, kuris gali būti nesuderinamas su Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dvasia ir formulavimu. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Pagal dabartines užsienio oro linijoms taikomas ES investavimo taisykles, investicijos negali viršyti 49 % nuosavybės (18). Be to, reali įmonės kontrolė turi išlikti Europos Sąjungos valstybių narių arba jų piliečių rankose (19). Pastaraisiais metais, remdamosi šia taisykle, valstybių narių licencijavimo institucijos ir Komisija atliko kai kurių užsienio investicijų peržiūrą (20). |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Aiškinamosiomis gairėmis dėl nuosavybės ir kontrolės nepakeičiamos dabartinės šiose dviejose srityse galiojančios taisyklės, tačiau jomis paaiškinami įvairūs svarbūs procedūriniai aspektai. Be to, jose išdėstyta, kokios investavimo schemos yra priimtinos, jei oro linijos ketina ir toliau vykdyti veiklą su savo ES licencijomis. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Dėl keleto atvejų, kai ES nepriklausančių šalių oro linijų bendrovės įsigijo strateginius mažumos akcijų paketus, kilo gana prieštaringos diskusijos dėl to, ar nėra pažeidžiamos Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 nuostatos dėl nuosavybės ir kontrolės. Šie atvejai rodo, kad tarptautinės aviacijos sektoriuje vyksta esminiai pokyčiai (21). Nors EESRK palankiai vertina pasiūlytas aiškinamąsias gaires dėl nuosavybės ir kontrolės, jis mano, kad svarbu ne tik išnagrinėti, kaip reikia aiškinti dabartines nuostatas, bet ir įvertinti, ar dėl dabartinių ir numatomų rinkos tendencijų jų nereikėtų peržiūrėti. Šiomis aplinkybėmis vienas svarbiausių kelių, kuriuos reikėtų rinktis, yra suteikti galimybes investuoti remiantis abipusiškumu. Siekiant įvertinti rinkos poslinkių poveikį Europos konkurencingumui vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, EESRK rekomenduoja parengti įvairiais scenarijais pagrįstą poveikio vertinimą. Tai sudarytų sąlygas tinkamai išnagrinėti nuosavybės ir kontrolės klausimą. |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Aiškinamosios gairės dėl viešųjų paslaugų įsipareigojimo (toliau – VPĮ gairės)

| 4.2.1. | ES pripažįstama, kad reikia sprendimų tais atvejais, kai tam tikruose maršrutuose ir dėl konkrečių sąlygų, nepakankamos paklausos arba rinkos nepakankamumo nerengiama pakankamai skrydžių, kad būtų patenkinti vietos bendruomenių poreikiai. Tokiais atvejais viešųjų paslaugų įsipareigojimai (VPĮ), kuriems taikomos labai konkrečios Reglamente (EB) Nr. 1008/2008 išdėstytos nuostatos, gali garantuoti gerą periferinių arba besivystančių regionų susisiekimą su likusia Europa. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Valstybės narės paprastai VPĮ paprastai naudoja, kad užtikrintų susisiekimą savo pačių viduje su nepakankamai aptarnaujamais regionais. VPĮ atliekami būtinumo vertinimai, kuriais atsižvelgiama į proporcingumo reikalavimus (22), galimybes pasinaudoti kitų rūšių transportu, oro susisiekimo kainas ir sąlygas, taip pat į bendrą maršrute veikiančių arba ketinančių veikti oro vežėjų paslaugų poveikį (23). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Dabartinės VPĮ taisyklės ne visada buvo įgyvendinamos nuosekliai, todėl kai kuriuose maršrutuose galėjo būti iškraipytos tiek galimybės susisiekti, tiek konkurencija. Valstybės narės kėlė klausimų dėl VPĮ gairių procedūrinių nuostatų turinio. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | VPĮ gairėse išdėstyta siūloma metodika, kuria Komisija turėtų vadovautis vertindama bet kurį VPĮ. Gairėse aptariami visi klausimai, pradedant VPĮ nustatymu ir susijusiomis procedūromis, baigiant paaiškinimais dėl išimtinės teisės paslaugų koncesijų ir kompensacijos (kiek tai susiję su valstybės pagalbos taisyklėmis). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | VPĮ gairės padės užtikrinti skaidresnį ir nuoseklesnį dabartinių Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 nuostatų įgyvendinimą. Tačiau EESRK prašo Komisijos atkreipti dėmesį į EESRK nuomonę „Sprendimo dėl kompensacijos už visuotinės ekonominės svarbos paslaugų teikimą taikymas“ (2012/21/ES) (24), kurioje primygtinai raginama nustatyti ne tokį griežtą reikalavimą nacionalinėms Vyriausybėms ir vietos valdžios institucijoms, kai jos laikosi savo VPĮ sutarčių ir teikia ataskaitas apie jų vykdymą, ypač tais atvejais, kai viešosios intervencijos poreikis siekiant paremti socialiniu požiūriu reikalingas, tačiau komerciniu požiūriu negyvybingas oro linijų paslaugas yra akivaizdus (pavyzdžiui, siekiant užtikrinti susisiekimą su atokiais regionais, salomis ir pan.). Kartu, skiriant viešąją paramą, reikėtų įvertinti, ar laikomasi socialinių standartų. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | ES periferijoje esančios arba mažą vidaus rinką turinčios valstybės narės patiria vis daugiau sunkumų ne tik užtikrindamos susisiekimą viduje, bet ir susisiekimą tarp savo pagrindinių oro uostų ir svarbių skrydžio paskirties vietų ES ir už jos ribų. Todėl tai yra ne tik reguliavimo aiškumo klausimas, bet ekonominis ir politinis dalykas – kaip užtikrinti pakankamą susisiekimą su periferinėmis skrydžio paskirties vietomis Europoje tokiu būdu geriau tenkinant keleivių poreikius. Atitinkamos valstybės narės yra suinteresuotos tvariu ir patikimu oro paslaugų teikimu, kad užtikrintų ilgalaikio planavimo stabilumą, nepaisant galimų alternatyviųjų sąnaudų, kurias gali patirti veiklą vykdantis vežėjas. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Susisiekimo indeksas turėtų suteikti daugiau įžvalgų į tai, ar toks platesnis požiūris į VPĮ, kuris galbūt užtikrintų didesnį ekonomikos augimą, būtų pagrįstas. Ilgainiui būtų galima ginčytis, ar VPĮ gairių nuostatos gali išlikti aktualios ir veiksmingos sparčiai besikeičiančioje aviacijos rinkoje. |
| --- | --- |

4.2.7.

4.3.   Oro eismo valdymo tęstinumas

| 4.3.1. | Oro navigacijos paslaugos atlieka esminį vaidmenį užtikrinant patikimą susisiekimą oru ir jomis garantuojami saugūs oro eismo srautai. Intensyviausiais metų laikotarpiais Europos oro eismo valdymo sistemoje reikia valdyti daugiau kaip 30 000 skrydžių per dieną. Darbuotojai atlieka svarbų vaidmenį teikiant tokias oro eismo valdymo paslaugas. Šiame Europos sektoriuje iš viso dirba 56 300 žmonių: 17 370 kontrolierių ir 38 930 kitų darbuotojų oro navigacijos paslaugų srityje. Darbui šiame sektoriuje reikia ne tik naujausių technologijų išmanymo, bet ir labai aukšto lygio profesinių ir asmeninių įgūdžių. Oro eismo valdymo sistemos efektyvumas ir atsparumas pastaruoju metu pastebimai pagerėjo ir ji buvo pajėgi atlaikyti per dvidešimt metų 68 %, t. y. nuo 5,8 mln. skrydžių 1995 m. iki 9,74 mln. skrydžių 2014 m., padidėjusį eismą. Toks efektyvumo gerėjimas, išlaikant aukščiausius saugos standartus, buvo įmanomas tik dėl aiškaus visų aviacijos vertės grandinės suinteresuotųjų subjektų pritarimo Europos bendrai aviacijos erdvei. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Per EESRK surengtą viešąjį klausymą „Oro eismo valdymo tęstinumas atviroje ir susietoje Europoje“ tinklo valdytojas papasakojo apie procedūras, kurios sukurtos siekiant kuo labiau sumažinti bet kokių sutrikdymų poveikį Europoje. Tam, kad šias priemones būtų galima įgyvendinti, reikia, kad dalyvautų oro navigacijos paslaugų teikėjai, oro linijos ir valstybės narės. Pasirodo, kad šios priemonės leido labai veiksmingai sumažinti sutrikdymų poveikį keleiviams. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Viena galimų sutrikdymo priežasčių yra kolektyviniai veiksmai aviacijos sektoriuje. Streikai yra pagrindinė darbuotojų teisė, o teisė streikuoti nepatenka į ES sutarčių taikymo sritį (25). Todėl valstybės narės turi nustatyti, kaip gali būti įgyvendinama teisė streikuoti, ir daugumoje jų galioja konkretūs įstatymai arba taisyklės, kuriais nustatytos teisės streikuoti oro eismo valdymo srityje ir rengti kitokius streikus ES aviacijos vertės grandinėje įgyvendinimo sąlygos. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Sėkmingo socialinio dialogo oro eismo valdymo srityje priemonių rinkinys (26), kurį suderino socialiniai partneriai, yra geras veiksmingos mechanizmų, kurie sumažina sutrikdymo riziką, kūrimo strategijos pavyzdys. Šios priemonės įgyvendinamos bendru sutarimu. EESRK pritaria socialinių partnerių pasiūlymui išplėsti signatarų ratą ir yra atviras dalyvavimui tokioje iniciatyvoje. |
| --- | --- |

4.3.4.

5.   Kiti pasiūlymai

| 5.1. | Siekdama kovoti su neigiamą poveikį konkurencijai darančia praktika ir papildydama savo pasiūlymą dėl naujo Reglamento (EB) Nr. 868/2004, Komisija ragina į išsamius aviacijos susitarimus su trečiosiomis šalimis įtraukti toli siekiančias konkurencijos taisykles (27). Komisija ragina Tarybą suteikti jai naujus įgaliojimus pradėti derybas dėl tolesnių tokių susitarimų su Bahreinu, Kinija, Kuveitu, Meksika, Omanu ir Saudo Arabija. Komisija taip pat primygtinai (ir pagrįstai) prašo nedelsiant pasirašyti išsamų ES aviacijos susitarimą su Ukraina. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Pirmajame išsamiame tokio pobūdžio susitarime (oro susisiekimo susitarime), sudarytame ES ir Jungtinių Amerikos Valstijų (2007 m.), nesąžiningos konkurencijos atžvilgiu sukuriama koordinavimo sistema, tuo sudarant sąlygas konkurencijos reguliavimo institucijų bendradarbiavimui. Oro susisiekimo susitarimo 14 straipsnyje aptariami veiksmai, susiję su valstybės subsidijomis ir parama (28), be to, jame taip pat yra nuostatų, kuriomis oro susisiekimo susitarimo jungtiniam komitetui suteikiama teisė spręsti potencialius ginčus, įskaitant galimybę taikyti neutralaus arbitražo procedūrą. Pagrindinė tokių išsamių susitarimų pridėtinė vertė – daugybės svarbių sričių (saugumo standartai, sertifikatai ir licencijos, taip pat jautri saugumo sritis) reguliavimo konvergencija. Šiame kontekste susitarimas taip pat yra susijęs su valstybės pagalba ir parama. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Iki šiol išsamus aviacijos susitarimas sudarytas su Kanada. Šiuo metu derybos dėl susitarimo vedamos su Brazilija, o ES užbaigė derybas su Izraeliu, Jordanija, Maroku, Moldova ir Gruzija. Derybos taip pat vyksta su Australija ir Naująja Zelandija. 2016 m. Tarybai suteikus įgaliojimus, derybos pradėtos su Pietryčių Azijos valstybių asociacija, Kataru, Jungtiniais Arabų Emyratais ir Turkija. Kiekvienu atveju per derybas buvo svarstomos sąžiningos konkurencijos sąlygos (29). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Atsižvelgdamas į tai, kad Komisija sėkmingai baigia darbą dėl oro susisiekimo susitarimų, dėl kurių jai šiuo metu suteikti įgaliojimai, EESRK atkreipia dėmesį į Komisijos pastangas gauti papildomų įgaliojimų pradėti derybas dėl naujų išsamių aviacijos susitarimų ir ragina greitai ir veiksmingai užbaigti jau pradėtas derybas. Tačiau darbo praktika kai kuriose šalyse ir jų oro linijose kelia susirūpinimą ir galėtų neigiamai paveikti sąžiningą konkurenciją tarptautinėje aviacijos rinkoje. Todėl EESRK ragina Komisiją užtikrinti, kad su Europos veiklos vykdytojais būtų sąžiningai elgiamasi ir kad jiems būtų užtikrinamos vienodos veiklos sąlygos. EESRK rekomenduoja Tarybai ir Komisijai pripažinti, kad derantis dėl visų ES aviacijos susitarimų su trečiosiomis šalimis būtina šiuose susitarimuose nustatyti tinkamas įpareigojančias socialines nuostatas. |
| --- | --- |

5.4.

Briuselis, 2018 m. sausio 17 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---

(1)  OL C 389, 2016 10 21, p. 86.

1

(2)  OL C 389, 2016 10 21, p. 86.

2

(3)  OL C 13, 2016 1 15, p. 110.

3

(4)  Tinklo valdytojas yra Eurokontrolės departamentas, atsakingas už tinklo pajėgumų planavimą. Jis turi pasirūpinti, kad vykdant kasdienes visos Europos tinklo operacijas oro eismo pajėgumai būtų užtikrinti ir naudojami geriausiu būdu. Šiuo tikslu jis glaudžiai bendradarbiauja su savo valstybėmis narėmis ir jų nacionaliniais oro navigacijos paslaugų teikėjais.

4

(5)  SESV 153 straipsnio 5 dalis.

5

(6)  ATCEUC, CANSO ir ETF (2016 m.): Toolbox for successful social dialogue in air traffic management, žr.: http://www.etf-europe.org/files/extranet/-75/45567/Brochure%20ETF%20Toolbox%20March%202016.pdf

6

Toolbox for successful social dialogue in air traffic management

(7)  OL C 389, 2016 10 21, p. 86.

7

(8)  COM(2015) 598 final.

8

(9)  COM(2017) 286 final, p. 2.

9

(10)  OL C 13, 2016 1 15, p. 169.

10

(11)  OL C 389, 2016 10 21, p. 86.

11

(12)  COM(2015) 598 final.

12

(13)  SWD(2017) 207 final.

13

(14)  Komisijos užsakymu 2013 m. balandžio mėn. atliktas tyrimas Nr. 268/2004 „Argumentai už geresnį reglamentavimą“.

14

(15)  Tokios nesąžiningos praktikos pavyzdys galėtų būti situacija, kai didelę ekonominę galią turinti trečioji šalis de facto atsisako suteikti ES vežėjams galimybę naudotis komerciniu požiūriu svarbiais laiko tarpsniais savo pagrindiniuose oro uostuose.

15

de facto

(16)  COM(2017) 289, 13 straipsnis.

16

(17)  OL C 389, 2016 10 21, p. 86.

17

(18)  Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 4 straipsnio f punktas (OL L 293, 2008 10 31, p. 3).

18

(19)  Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 4 straipsnio f punktas (OL L 293, 2008 10 31, p. 3).

19

(20)  SWD(2017) 207 final, p. 4

20

(21)  Pavyzdys: bendrovės „Air Berlin“ mažumos akcijų paketą įsigyja bendrovė „Etihad Airways“, kuri pagal savo strategiją siekia sukurti tvirtą keleto Europos oro linijų ir bendrovės „Etihad Airways“ partnerystę.

21

(22)  Įsipareigojimas tenkinti regiono ekonominės plėtros poreikius.

22

(23)  Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 16 straipsnio 3 dalis (OL L 293, 2008 10 31, p. 3).

23

(24)  OL C 345, 2017 10 13, p. 45.

24

(25)  SESV 153 straipsnio 5 dalis.

25

(26)  http://www.etf-europe.org/files/extranet/-75/45567/Brochure%20ETF%20Toolbox%20March%202016.pdf.

26

(27)  SWD(2017) 182 final, 3.4.4 dalis.

27

(28)  2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašyto ES ir JAV oro susisiekimo susitarimo 14 straipsnis.

28

(29)  SWD(2017) 182 final, 2.2.1.3 dalis.

29

---

| 8.6.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 197/66 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 197/66

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (nauja redakcija)“

[COM(2017) 548 final – 2017/237 (COD)]

(2018/C 197/10)

| Pranešėjas | JAN SIMONS (NL-I) |
| --- | --- |

Pranešėjas

JAN SIMONS (NL-I)

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2017 10 5
  Europos Sąjungos Taryba, 2017 10 10 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | SESV 91 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 1 4 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 1 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 531 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 164/1/4 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2017 10 5

Europos Sąjungos Taryba, 2017 10 10

Teisinis pagrindas

SESV 91 straipsnis

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2018 1 4

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 1 18

Plenarinė sesija Nr.

531

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

164/1/4

1.   Išvados

| 1.1. | Komitetas gali pritarti Komisijos pasiūlymams, visų pirma tiems, kuriais patikslinamos dabartinės taisyklės, siekiama geriau informuoti keleivius ir pašalinant nacionalines išimtis skatinamas vienodas keleivių teisių taikymas visoje Europos Sąjungoje. Be to, pagrįstu laikomas force majeure išlygos įtraukimas, nes turi būti sudarytos vienodos sąlygos kaip ir kitų transporto rūšių atveju. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tačiau nauja nuostata (22 straipsnio 4 dalis dėl pagalbos stotyse neįgaliems ir riboto judumo asmenims) gali sukelti problemų. EESRK tvirtai rekomenduoja 22 straipsnio 4 dalį papildyti taip: „išskyrus stotis be personalo, kurioms taikomos 3 dalies nuostatos“. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitetas turi dar keletą pasiūlymų dėl siūlomo teksto sugriežtinimo; jie yra išdėstyti 4.3 punkte, o čia glaustumo sumetimais pateikiama tik nuoroda. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Įvadas

| 2.1. | Visų rūšių transporto, taigi ir geležinkelių, keleivių teisių apsauga buvo nustatyta kaip ES tikslas dar 2001 m. Baltojoje knygoje dėl transporto. Šiuo tikslu 2007 m. buvo priimtas Geležinkelių reglamentas, kuris įsigaliojo 2009 m. (1) |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Šiuo reglamentu nustatomas būtinosios geležinkelių keleivių apsaugos lygis. Reglamentu valstybės narės, jų valdžios institucijos ir geležinkelio įmonės įpareigojamos praktiškai įgyvendinti šias nuostatas, kad būtų užtikrintos keleivių teises. Tokiomis aplinkybėmis Reglamentas (EB) Nr. 1371/2007 yra svarbi suderinimo priemonė, kuri turėtų užtikrinti, kad visi keleiviai, keliaujantys traukiniais Europos Sąjungoje, turėtų tokias pat teises. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 2011 m. Europos Komisijos komunikate „Europos keleivių teisių vizija. Komunikatas dėl visų rūšių transporto keleivių teisių“ (2) nurodoma, kad keleivių teisės grindžiamos trimis pagrindiniais principais: nediskriminavimu, tikslia, laiku pateikiama ir prieinama informacija ir nedelsiant teikiama proporcinga pagalba. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Jame taip pat išvardijama dešimt pagrindinių ES keleivių teisių, taikytinų visoms transporto rūšims:






  1. | teisė nediskriminuojamai naudotis transportu; |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

1.

teisė nediskriminuojamai naudotis transportu;

| 2. | teisė į judumą; |
| --- | --- |

2.

teisė į judumą;

| 3. | teisė gauti informaciją; |
| --- | --- |

3.

teisė gauti informaciją;

| 4. | teisė atsisakyti kelionės (ir susigrąžinti visus už bilietą sumokėtus pinigus); |
| --- | --- |

4.

teisė atsisakyti kelionės (ir susigrąžinti visus už bilietą sumokėtus pinigus);

| 5. | teisė reikalauti, kad būtų vykdoma vežimo sutartis, jei kelionė sutrinka; |
| --- | --- |

5.

teisė reikalauti, kad būtų vykdoma vežimo sutartis, jei kelionė sutrinka;

| 6. | teisė gauti pagalbą; |
| --- | --- |

6.

teisė gauti pagalbą;

| 7. | teisė gauti kompensaciją; |
| --- | --- |

7.

teisė gauti kompensaciją;

| 8. | teisė iš vežėjo reikalauti atsakomybės už keleivius ir jų bagažą; |
| --- | --- |

8.

teisė iš vežėjo reikalauti atsakomybės už keleivius ir jų bagažą;

| 9. | teisė pasinaudoti sparčia ir prieinama skundų nagrinėjimo sistema ir |
| --- | --- |

9.

teisė pasinaudoti sparčia ir prieinama skundų nagrinėjimo sistema ir

| 10. | teisė reikalauti, kad ES teisė būtų deramai taikoma ir veiksmingai įgyvendinama. |
| --- | --- |

10.

teisė reikalauti, kad ES teisė būtų deramai taikoma ir veiksmingai įgyvendinama.

| 2.3.2. | Į 2007 m. reglamentą įtrauktos geležinkelių keleivių teisės atspindi pirmiau minėtas 10 pagrindinių keleivių teisių, taikomų visų rūšių transportui. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Tačiau šiuo reglamentu valstybėms narėms suteikiama labai didelė veiksmų laisvė taikant jo nuostatas. Valstybės narės gali suteikti plataus masto išimtis, leidžiančias šio reglamento netaikyti. Nors šios išimtys suteikiamos laikinai, ne ilgesniam kaip 15 metų laikotarpiui, jos daro didelį poveikį vienodam reglamento taikymui. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Šiuo metu reglamentą be jokių išimčių taiko tik keturios valstybės narės, o likusios 24 valstybės narės yra suteikusios daug išimčių savo vidaus, miesto, priemiesčių ar regioninio geležinkelių transporto paslaugoms. Nepaisant to, kad šios išimtys teisėtai leidžiamos, plataus masto jų taikymas trukdo vienodai taikyti Reglamentą (EB) Nr. 1371/2007 ir užtikrinti jo nuostatų vykdymą. Taigi geležinkelių keleivių teisės skirtingose valstybėse narėse yra nevienodos. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | 2013 m. reglamento taikymo ataskaitoje (3) Komisija pabrėžė, kad tam tikrose srityse kyla problemų, o jų buvimą patvirtina 2016–2017 m. atliktas poveikio vertinimas (4). |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.4. | 2013 m. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas priėmė sprendimą (byla C 509/11 ÖBB–Personenverkehr), kad pagal dabartinės reglamento redakcijos 17 straipsnį negalima geležinkelio įmonių atleisti nuo kompensacijos mokėjimo, jei traukiniai vėlavo dėl force majeure. Tuo geležinkelis skiriasi nuo kitų rūšių transporto. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Galiausiai reikia turėti omenyje, kad šis pasiūlymas taikomas tik geležinkelio įmonėms, turinčioms licenciją pagal Direktyvą 95/18/EB; tramvajų transportui ir metropolitenui jis netaikomas. Be to, šis pasiūlymas paremtas Vienodosiomis tarptautinio keleivių ir bagažo vežimo geležinkeliais sutarties taisyklėmis (CIV). |
| --- | --- |

2.5.

3.   Svarbiausios Komisijos pasiūlymo nuostatos

| 3.1. | Šiuo pasiūlymu dėl naujos redakcijos siekiama rasti didesnių geležinkelių keleivių teisių ir mažesnės naštos geležinkelio įmonėms pusiausvyrą. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Iki 2020 m. bus panaikintos nacionalinio tolimojo susisiekimo paslaugoms padarytos išimtys. Jei paslaugos teikiamos už ES ribų, reikalaujama, kad valstybės narės išimtis darytų tik tada, jeigu jos gali įrodyti, kad jų teritorijose keleivių teisės yra saugomos pakankamai gerai. Siekiant teisinio tikrumo, pasienio regionuose tarptautinėms miesto, priemiesčių ir regioninio vežimo paslaugoms bus taikomi visi šio reglamento reikalavimai. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Laikantis Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos (UNCRPD), pasiūlyme numatyta daugiau teisių neįgaliems ir riboto judumo asmenims. Valstybės narės nebegalės daryti pagalbos teikimo ir kompensavimo už sugadintą judumo įrangą reikalavimų išimčių (5). Informacija turi būti teikiama prieinamomis formomis, kaip reikalaujama pasiūlytame Europos prieinamumo akte (6). Geležinkelio darbuotojai turės būti atitinkamai mokomi; |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Keleiviams pagrindinė informacija apie jų teises suteikiama iš karto, kai užsakomas bilietas. Informacijos apie keleivių teises skelbimai turi būti matomai iškabinami stotyse ir traukiniuose; |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Laikydamiesi 2015 m. Aiškinamųjų gairių (7) ir 2016 m. 4-ojo geležinkelių dokumentų rinkinio (8), geležinkelio įmonės ir bilietų pardavėjai turi stengtis siūlyti tęstinės kelionės bilietus, tačiau jie taip pat turi įrodyti informavę keleivius, jeigu jų keleivių teisės galioja ne visą kelionę. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pasiūlyme nustatytos nacionalinių vykdančiųjų įstaigų pareigos, taip pat ir nagrinėjant tarptautinius atvejus, ir reikalaujama, kad jos veiksmingai bendradarbiautų. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Pasiūlyme numatytas bendras visų formų diskriminacijos draudimas, kaip ir kitų transporto rūšių atveju. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Kad našta geležinkelio įmonėms būtų mažesnė, pasiūlymu stoties ir infrastruktūros valdytojai įpareigojami taip pat turėti nenumatytų atvejų planus. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Geležinkelio įmonėms suteikiama teisė teikti regresinius reikalavimus, jei vėluojama dėl trečiosios šalies kaltės arba aplaidumo. Šia priemone geležinkelio keleivių teisės suvienodinamos su oro transporto keleivių teisėmis (9). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Kad geležinkelio įmonėms nereikėtų mokėti kompensacijos, kai jų kaltės nėra arba kai jos niekaip negalėjo išvengti susidariusios situacijos, pasiūlyme numatyta force majeure išlyga, taikoma tik kraštutinėse situacijose, susidariusiose dėl ekstremalių oro sąlygų arba stichinių nelaimių (10). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Šis reglamentas bus įtrauktas į persvarstyto Reglamento dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje (11) priedo sąrašą. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Pasiūlyme pateikiamos nuorodos į COTIF (Vienodąsias CIV taisykles), pagal kurias COTIF taisyklės taikomos ir vidaus keleivių vežimui geležinkeliais Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Pastabos

| 4.1. | Apskritai Komitetas gali pritarti Komisijos pasiūlymams, visų pirma tiems, kuriais patikslinamos dabartinės taisyklės, siekiama geriau informuoti keleivius ir pašalinant nacionalines išimtis skatinamas vienodas keleivių teisių taikymas visoje Europos Sąjungoje. Be to, pagrįstu laikomas force majeure išlygos įtraukimas, nes turi būti sudarytos vienodos sąlygos kaip ir kitų transporto rūšių atveju. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Išdėstymas nauja redakcija „remiantis galiojančia teisine priemone“ (12) neturi būti ant akmens iškalta taisyklė. Kai kuriais atvejais, ypač tada, kai paaiškėja, kad valstybės narės aiškina ir taiko direktyvą skirtingai, tinkamiausia pakeisti teisinę priemonę, t. y. priimti reglamentą. Kadangi šiuo atveju tai jau yra reglamentas, dabar naujoje redakcijoje turėtų būti nustatytos aiškios taisyklės, kurių neįmanoma įvairiai aiškinti ir kurios būtų vienodai taikomos, remiantis naujomis išvadomis, o tai iš esmės ir yra padaryta. Toliau pateikiamos pastabos dėl likusios dalies, kurią reikia toliau tobulinti. |
| --- | --- |

4.2.

4.3.   Pasiūlymai

| 4.3.1. | Traukinių personalui kartais gali būti labai sudėtinga nustatyti, ar keleiviai turi negalią, ypač dabar, kai į sąvokos „riboto judumo asmuo“ apibrėžtį siūloma įtraukti ir psichinę bei psichologinę negalią. Būtent tada, kai įtariamas sukčiavimas, gali susidaryti kritinės situacijos ir kilti praktinių problemų. Šiam aspektui turi būti skiriamas deramas dėmesys vykdant darbuotojų mokymą (26 straipsnis). |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Kaip reikalaujama pagal dabartinį reglamentą, likusių nacionalinio tolimojo susisiekimo paslaugoms taikomų išimčių privaloma laipsniškai atsisakyti iki 2024 m. Ankstesnis jų nutraukimas 2020 m., kaip siūlo Komisija, kai kuriose valstybėse narėse gali būti dar per ankstyvas. Jei tai būtų patvirtinta, kiekvienu konkrečiu atveju turėtų būti rastas deramas sprendimas, siekiant užtikrinti sklandų perėjimą prie naujos tvarkos. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Minimalios kompensacijos (17 straipsnio 1 dalis) yra susietos su minimaliu vėlavimo laiku, t. y. 60 minučių. Tačiau dabartinėje praktikoje žinomi atvejai, kai taikoma mažesnė laiko riba. Ši galimybė turi būti išlaikyta, ją taip pat aiškiai nurodant šiame straipsnyje. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Pateikiant kelionės informaciją reikia pridurti, kad tais atvejais, kai tikrai žinoma, kad greičiausiai bus pasiektas ar viršytas minimalus vėlavimo laikas, už kurį mokama kompensacija, apie tai turi būti pranešama keleiviams ir, jei įmanoma, išdalijamos atitinkamos prašymo dėl kompensacijos formos. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | 22 straipsnyje reglamentuojama pagalba geležinkelio stotyse. 3 dalyje aprašyta stotims, kuriose nėra personalo, pritaikyta pagalbos teikimo schema. Siūlomoje naujoje 4 dalyje nepagrįstai į tai visiškai neatsižvelgiama. Komitetas rekomenduoja 4 dalyje po žodžio „stotyse“ įterpti“: „[...], išskyrus 3 dalyje nurodytas stotis, kuriose nėra personalo, [...]“. |
| --- | --- |

4.3.5.

2018 m. sausio 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---

(1)  Reglamentas (EB) Nr. 1371/2007.

1

(2)  COM(2011) 898 final.

2

(3)  COM(2013) 587 final.

3

(4)  SWD(2017) 317 final.

4

(5)  COM(2017) 548 final – 2017/237 (COD).

5

(6)  COM(2015) 615 final – 2015/278 (COD).

6

(7)  OL C 220, 2015 7 4, p. 1.

7

(8)  OL L 352, 2016 12 23, p. 1.

8

(9)  OL L 46, 2004 2 17, p. 1.

9

(10)  SWD(2017) 318 final.

10

(11)  COM(2016) 283.

11

(12)  COM(2017) 548 final – 2017/237 (COD).

12

---

Priedėlis

prie Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės

Toliau nurodomi skyriaus nuomonės punktai, kurie buvo atmesti dėl asamblėjos priimtų pakeitimų, nors daugiau kaip 1/4 balsų buvo atiduota už tai, kad būtų paliktas pradinis skyriaus nuomonės tekstas (Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnio 4 dalis):

| 4.3.6. | Kai kurios pasiūlymo nuostatos gali sukelti problemų, sumaištį ir (arba) painiavą ir netgi yra prieštaringos. |
| --- | --- |

4.3.6.

Balsavimo rezultatai

| Už | 73 |
| --- | --- |
| Prieš | 50 |
| Susilaikė | 24 |

Už

73

Prieš

50

Susilaikė

24

| 4.3.6.1. | Pavyzdžiui, teisė (10 straipsnio 5 dalis) be papildomų mokesčių nusipirkti bilietus traukinyje gali kelti abejonių tais atvejais, kai bilietai traukinyje iš viso nėra parduodami, o informacija apie bilietų pirkimą pateikiama išvykimo stotyse, kaip jau numatyta 10 straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse. |
| --- | --- |

4.3.6.1.

Balsavimo rezultatai

| Už | 80 |
| --- | --- |
| Prieš | 51 |
| Susilaikė | 13 |

Už

80

Prieš

51

Susilaikė

13

| 4.3.6.2. | Be to, nuostata (23 straipsnio 4 dalis), kad pagalba traukiniuose turėtų būti teikiama visą laiką, kol važiuoja traukiniai, gali kelti problemų tais atvejais, kai traukiniai apskritai važiuoja be traukinio personalo – tokiu atveju jau taikomos 23 straipsnio 2 dalies nuostatos. |
| --- | --- |

4.3.6.2.

Balsavimo rezultatai

| Už | 91 |
| --- | --- |
| Prieš | 48 |
| Susilaikė | 12 |

Už

91

Prieš

48

Susilaikė

12

| 4.3.6.3. | Kad būtų išvengta nereikalingų ginčų ir nepagrįstų įpareigojimų, Komitetas tvirtai rekomenduoja išbraukti 10 straipsnio 5 dalį ir 23 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

4.3.6.3.

Balsavimo rezultatai

| Už | 90 |
| --- | --- |
| Prieš | 48 |
| Susilaikė | 14 |

Už

90

Prieš

48

Susilaikė

14

Toliau nurodytas punktas buvo iš dalies pakeistas atsižvelgiant į asamblėjos priimtus pakeitimus.

| 1.2. | Tačiau kai kurios naujos nuostatos (siūloma 10 straipsnio 5 dalis dėl bilietų pirkimo traukinyje; 22 straipsnio 4 dalis dėl pagalbos stotyse ir 23 straipsnio 4 dalis dėl pagalbos traukiniuose; visos šios nuostatos skirtos neįgaliems ir riboto judumo asmenims) gali sukelti problemų, sumaištį ir (arba) painiavą ir netgi prieštarauja prieš nurodytus straipsnius išdėstytiems straipsniams, kuriuose kalbama apie stotis ir traukinius, kuriuose nėra personalo. Todėl EESRK tvirtai rekomenduoja išbraukti 10 straipsnio 5 dalį ir 23 straipsnio 4 dalį, o 22 straipsnio 4 dalį papildyti taip: „išskyrus stotis be personalo, kurioms taikomos 3 dalies nuostatos“. |
| --- | --- |

1.2.

---

| 8.6.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 197/71 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 197/71

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 726/2004 nuostatos dėl Europos vaistų agentūros būstinės vietos“

[COM(2017) 735 final – 2017/328 (COD)]

(2018/C 197/11)

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2017 12 11
  Taryba, 2017 12 14 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis ir 168 straipsnio 4 dalies c punktas ir 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priėmimas plenarinėje sesijoje | 2018 1 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 531 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 167/0/0 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2017 12 11

Taryba, 2017 12 14

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis ir 168 straipsnio 4 dalies c punktas ir 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priėmimas plenarinėje sesijoje

2018 1 17

Plenarinė sesija Nr.

531

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

167/0/0

Komitetas, remdamasis tuo, kad pasiūlymas yra priimtinas ir kad dėl jo Komitetas neturi pastabų, savo 531-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2018 m. sausio 17–18 d. (sausio 17 d. posėdis), vieningai nusprendė pateikti palankią nuomonę dėl siūlomo dokumento.

Briuselis, 2018 m. sausio 17 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---

| 8.6.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 197/72 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 197/72

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 nuostatos dėl Europos bankininkystės institucijos būstinės vietos“

[COM(2017) 734 final – 2017/0326 (COD)]

(2018/C 197/12)

| Konsultavimasis | Europos Sąjungos Taryba, 2017 12 14
  Europos Parlamentas, 2017 12 11 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 ir 304 straipsniai |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 1 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 531 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 167/0/1 |

Konsultavimasis

Europos Sąjungos Taryba, 2017 12 14

Europos Parlamentas, 2017 12 11

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 ir 304 straipsniai

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 1 17

Plenarinė sesija Nr.

531

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

167/0/1

Kadangi Komitetas pasiūlymui pritaria ir dėl jo neturi pastabų, jis vieningai nusprendė bendrosios diskusijos nerengti ir dėl nuomonės balsuoti iš karto (Darbo tvarkos taisyklių 50 straipsnio 4 dalis ir 56 straipsnio 3 dalis).

2018 m. sausio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

---