# Službeni list C 129/11.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 129 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 61.11. travnja 2018. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 129

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 61.11. travnja 2018.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | MIŠLJENJA |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| | 530. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 6. i 7. prosinca 2017. |
| 2018/C 129/01 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Nejednaka raspodjela bogatstva u Europi: jaz među državama članicama u pogledu dobiti i rada (samoinicijativno mišljenje) | 1 |
| 2018/C 129/02 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Održivi sustavi socijalne sigurnosti i socijalne zaštite u digitalnom dobu (samoinicijativno mišljenje) | 7 |
| 2018/C 129/03 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Suradnja s civilnim društvom radi sprečavanja radikalizacije mladih (samoinicijativno mišljenje) | 11 |
| 2018/C 129/04 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Doprinos civilnog društva razvoju sveobuhvatne prehrambene politike u EU-u (samoinicijativno mišljenje) | 18 |
| 2018/C 129/05 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Središnjoj ulozi trgovine i ulaganja u ostvarivanju i provedbi ciljeva održivog razvoja (samoinicijativno mišljenje) | 27 |
| 2018/C 129/06 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prednostima pristupa lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice (CLLD) za integrirani lokalni i ruralni razvoj (razmatračko mišljenje) | 36 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

530. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 6. i 7. prosinca 2017.

2018/C 129/01

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Nejednaka raspodjela bogatstva u Europi: jaz među državama članicama u pogledu dobiti i rada (samoinicijativno mišljenje)

1

2018/C 129/02

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Održivi sustavi socijalne sigurnosti i socijalne zaštite u digitalnom dobu (samoinicijativno mišljenje)

7

2018/C 129/03

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Suradnja s civilnim društvom radi sprečavanja radikalizacije mladih (samoinicijativno mišljenje)

11

2018/C 129/04

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Doprinos civilnog društva razvoju sveobuhvatne prehrambene politike u EU-u (samoinicijativno mišljenje)

18

2018/C 129/05

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Središnjoj ulozi trgovine i ulaganja u ostvarivanju i provedbi ciljeva održivog razvoja (samoinicijativno mišljenje)

27

2018/C 129/06

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prednostima pristupa lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice (CLLD) za integrirani lokalni i ruralni razvoj (razmatračko mišljenje)

36

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR |
| | 530. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 6. i 7. prosinca 2017. |
| 2018/C 129/07 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Inicijativa za potporu ravnoteži između poslovnog i privatnog života zaposlenih roditelja i skrbnika (COM(2017) 252 final) i o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i skrbnika i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2010/18/EU (COM(2017) 253 final – 2017/0085 (COD)) | 44 |
| 2018/C 129/08 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Europskom programu industrijskog razvoja u području obrane(COM(2017) 294 final) | 51 |
| 2018/C 129/09 | Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Pokretanju Europskog fonda za obranu(COM(2017) 295 final) | 58 |
| 2018/C 129/10 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije od 28. travnja 2017. – Obavijest Komisije o pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša (C(2017) 2616 final) | 65 |
| 2018/C 129/11 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2006/1/EZ o korištenju vozila unajmljenih bez vozača za cestovni prijevoz tereta (COM(2017) 282 final – 2017/0113 (COD)) | 71 |
| 2018/C 129/12 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o statistici željezničkog prijevoza (COM(2017) 353 final – 2017/0146(COD)) | 75 |
| 2018/C 129/13 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Obnovljenom partnerstvu s afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama(JOIN(2016) 52 final) | 76 |
| 2018/C 129/14 | Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Inicijativa za održiv razvoj plavoga gospodarstva u zapadnom Sredozemlju(COM(2017) 183) | 82 |
| 2018/C 129/15 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Akcijski plan za prirodu, ljude i gospodarstvo (COM(2017) 198 final) | 90 |
| 2018/C 129/16 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o statutu i financiranju europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada (COM(2017) 481 final – 2017/0219 (COD)) | 96 |
| 2018/C 129/17 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu promjena koje se odnose na sredstva za gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju te sredstva za cilj Ulaganje za rast i radna mjesta i cilj Europska teritorijalna suradnja(COM(2017) 565 final – 2017/0247 COD) | 98 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR

530. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 6. i 7. prosinca 2017.

2018/C 129/07

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Inicijativa za potporu ravnoteži između poslovnog i privatnog života zaposlenih roditelja i skrbnika (COM(2017) 252 final) i o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i skrbnika i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2010/18/EU (COM(2017) 253 final – 2017/0085 (COD))

(COM(2017) 252 final)

(COM(2017) 253 final – 2017/0085 (COD))

44

2018/C 129/08

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Europskom programu industrijskog razvoja u području obrane(COM(2017) 294 final)

(COM(2017) 294 final)

51

2018/C 129/09

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Pokretanju Europskog fonda za obranu(COM(2017) 295 final)

(COM(2017) 295 final)

58

2018/C 129/10

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije od 28. travnja 2017. – Obavijest Komisije o pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša (C(2017) 2616 final)

(C(2017) 2616 final)

65

2018/C 129/11

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2006/1/EZ o korištenju vozila unajmljenih bez vozača za cestovni prijevoz tereta (COM(2017) 282 final – 2017/0113 (COD))

(COM(2017) 282 final – 2017/0113 (COD))

71

2018/C 129/12

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o statistici željezničkog prijevoza (COM(2017) 353 final – 2017/0146(COD))

(COM(2017) 353 final – 2017/0146(COD))

75

2018/C 129/13

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Obnovljenom partnerstvu s afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama(JOIN(2016) 52 final)

(JOIN(2016) 52 final)

76

2018/C 129/14

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Inicijativa za održiv razvoj plavoga gospodarstva u zapadnom Sredozemlju(COM(2017) 183)

(COM(2017) 183)

82

2018/C 129/15

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Akcijski plan za prirodu, ljude i gospodarstvo (COM(2017) 198 final)

(COM(2017) 198 final)

90

2018/C 129/16

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o statutu i financiranju europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada (COM(2017) 481 final – 2017/0219 (COD))

(COM(2017) 481 final – 2017/0219 (COD))

96

2018/C 129/17

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu promjena koje se odnose na sredstva za gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju te sredstva za cilj Ulaganje za rast i radna mjesta i cilj Europska teritorijalna suradnja(COM(2017) 565 final – 2017/0247 COD)

(COM(2017) 565 final – 2017/0247 COD)

98

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

530. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 6. i 7. prosinca 2017.

| 11.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 129/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 129/1

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Nejednaka raspodjela bogatstva u Europi: jaz među državama članicama u pogledu dobiti i rada”

(samoinicijativno mišljenje)

(2018/C 129/01)

| Izvjestitelj: | Plamen DIMITROV |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Plamen DIMITROV

| Odluka Plenarne skupštine | 22.9.2016. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 29. stavak 2. Poslovnika |
| | samoinicijativno mišljenje |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 7.9.2017. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 6.12.2017. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 530 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 188/30/23 |

Odluka Plenarne skupštine

22.9.2016.

Pravni temelj:

pravilo 29. stavak 2. Poslovnika

samoinicijativno mišljenje

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

7.9.2017.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

6.12.2017.

Plenarno zasjedanje br.:

530

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

188/30/23

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO smatra da je nejednakost dohotka i nejednaka raspodjela bogatstva u EU-u postala gospodarski i socijalni izazov, koji bi trebalo rješavati provedbom odgovarajućih mjera na nacionalnoj razini te uz potporu mjera na razini EU-a. Veću važnost pripisujemo nejednakosti dohotka, bilo u Europi bilo na svjetskoj razini. Međutim, EGSO naglašava da pozornost treba usmjeriti i na nejednaku raspodjelu bogatstva, koja je mnogo varijabilnija funkcija i ima mnogo dugotrajniji utjecaj. Upravo je zato potrebno pojasniti razloge nejednakosti, utvrditi čimbenike koji do njih dovode te osmisliti odgovarajuća politička rješenja. |
| --- | --- |

1.1.

EGSO smatra da je nejednakost dohotka i nejednaka raspodjela bogatstva u EU-u postala gospodarski i socijalni izazov, koji bi trebalo rješavati provedbom odgovarajućih mjera na nacionalnoj razini te uz potporu mjera na razini EU-a. Veću važnost pripisujemo nejednakosti dohotka, bilo u Europi bilo na svjetskoj razini. Međutim, EGSO naglašava da pozornost treba usmjeriti i na nejednaku raspodjelu bogatstva, koja je mnogo varijabilnija funkcija i ima mnogo dugotrajniji utjecaj. Upravo je zato potrebno pojasniti razloge nejednakosti, utvrditi čimbenike koji do njih dovode te osmisliti odgovarajuća politička rješenja.

| 1.2. | Treba provesti pažljivu analizu i procjenu točne prirode raspodjele bogatstva u EU-u te poduzeti pravovremene preventivne mjere kako bi se izbjegle štetne posljedice, kao što su brzo nestajanje „srednje klase” i pripisivanje sve većeg broja ljudi kategoriji „siromašnih radnika” ili kategoriji građana kojima „prijeti siromaštvo i socijalna isključenost”. Tržišno gospodarstvo treba promatrati ne samo kao sredstvo za postizanje snažnog gospodarskog rasta nego i kao jedan od mehanizama potrebnih za postizanje ciljeva važnih za društvo. |
| --- | --- |

1.2.

Treba provesti pažljivu analizu i procjenu točne prirode raspodjele bogatstva u EU-u te poduzeti pravovremene preventivne mjere kako bi se izbjegle štetne posljedice, kao što su brzo nestajanje „srednje klase” i pripisivanje sve većeg broja ljudi kategoriji „siromašnih radnika” ili kategoriji građana kojima „prijeti siromaštvo i socijalna isključenost”. Tržišno gospodarstvo treba promatrati ne samo kao sredstvo za postizanje snažnog gospodarskog rasta nego i kao jedan od mehanizama potrebnih za postizanje ciljeva važnih za društvo.

| 1.3. | Najvažniji instrument koji državama članicama stoji na raspolaganju za promicanje pravedne preraspodjele dodane vrijednosti u čitavom društvu fiskalna je politika. Središnja bi se uloga također trebala dodijeliti aktivnim politikama tržišta rada kojima se olakšava prijelaz između obrazovanja, osposobljavanja i poslovnog života, kao i politikama kojima se uređuju oporezivanje i socijalni prijenosi. EGSO preporučuje da države članice što prije provedu mjere kojima se može umanjiti nejednakost i osigurati pravedna preraspodjela nove dodane vrijednosti u čitavom društvu. |
| --- | --- |

1.3.

Najvažniji instrument koji državama članicama stoji na raspolaganju za promicanje pravedne preraspodjele dodane vrijednosti u čitavom društvu fiskalna je politika. Središnja bi se uloga također trebala dodijeliti aktivnim politikama tržišta rada kojima se olakšava prijelaz između obrazovanja, osposobljavanja i poslovnog života, kao i politikama kojima se uređuju oporezivanje i socijalni prijenosi. EGSO preporučuje da države članice što prije provedu mjere kojima se može umanjiti nejednakost i osigurati pravedna preraspodjela nove dodane vrijednosti u čitavom društvu.

| 1.4. | EGSO smatra da je potreban sustav socijalnih prijenosa i socijalne pomoći koji će dobro funkcionirati. Preraspodjela kao mehanizam naknade velikim bi dijelom trebala popuniti praznine u sustavu tržišta. Potrebno je razviti javna dobra (društvenu infrastrukturu, objekte za usluge od javnog interesa itd.), čija bi se uloga trebala promatrati kao sredstvo za rješavanje nejednakosti. Fiskalne prihode trebalo bi više preusmjeriti s oporezivanja rada na oporezivanje bogatstva, pri čemu bi se oporezivali nasljedstvo i dohodak od kapitala. |
| --- | --- |

1.4.

EGSO smatra da je potreban sustav socijalnih prijenosa i socijalne pomoći koji će dobro funkcionirati. Preraspodjela kao mehanizam naknade velikim bi dijelom trebala popuniti praznine u sustavu tržišta. Potrebno je razviti javna dobra (društvenu infrastrukturu, objekte za usluge od javnog interesa itd.), čija bi se uloga trebala promatrati kao sredstvo za rješavanje nejednakosti. Fiskalne prihode trebalo bi više preusmjeriti s oporezivanja rada na oporezivanje bogatstva, pri čemu bi se oporezivali nasljedstvo i dohodak od kapitala.

| 1.5. | Koncentracija bogatstva također stvara koncentraciju goleme moći, koja se manifestira u raznim oblicima, među ostalim u vidu narušavanja tržišnog natjecanja. EGSO smatra da je intenzivan gospodarski rast ključan za smanjenje siromaštva i nejednake raspodjele gospodarstva. Rast treba promicati boljim korištenjem strukturnih i kohezijskih fondova, poticanjem poduzetništva, zaštitom natjecanja, programima potpore malim i srednjim poduzetnicima i provedbom politika za sprečavanje diskriminacije žena i osoba u nepovoljnim situacijama. |
| --- | --- |

1.5.

Koncentracija bogatstva također stvara koncentraciju goleme moći, koja se manifestira u raznim oblicima, među ostalim u vidu narušavanja tržišnog natjecanja. EGSO smatra da je intenzivan gospodarski rast ključan za smanjenje siromaštva i nejednake raspodjele gospodarstva. Rast treba promicati boljim korištenjem strukturnih i kohezijskih fondova, poticanjem poduzetništva, zaštitom natjecanja, programima potpore malim i srednjim poduzetnicima i provedbom politika za sprečavanje diskriminacije žena i osoba u nepovoljnim situacijama.

| 1.6. | EGSO je zabrinut za djelotvornost trenutačne politike EU-a u okviru strategije Europa 2020., kojom se osobit naglasak stavlja na siromaštvo. U tu je svrhu potrebna adekvatnija politička potpora kako bi se državama članicama osigurala dovoljna podrška pri suočavanju s trendovima sve veće nejednakosti. Potrebne su snažnije mjere kako bi se uhvatilo u koštac s problemom siromaštva, koje proteklih nekoliko godina raste u apsolutnom smislu (1). Stoga se politike trebaju kreirati na nadnacionalnoj europskoj razini kako bi se primjenom integriranog pristupa promicao uključiviji rast. Europski stup socijalnih prava trebalo bi se mnogo tješnje povezati s europskim semestrom, a oba bi trebalo uskladiti sa strategijom Europa 2020. radi uspješnog ostvarivanja njome zadanih ciljeva na europskoj i nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

1.6.

EGSO je zabrinut za djelotvornost trenutačne politike EU-a u okviru strategije Europa 2020., kojom se osobit naglasak stavlja na siromaštvo. U tu je svrhu potrebna adekvatnija politička potpora kako bi se državama članicama osigurala dovoljna podrška pri suočavanju s trendovima sve veće nejednakosti. Potrebne su snažnije mjere kako bi se uhvatilo u koštac s problemom siromaštva, koje proteklih nekoliko godina raste u apsolutnom smislu (1). Stoga se politike trebaju kreirati na nadnacionalnoj europskoj razini kako bi se primjenom integriranog pristupa promicao uključiviji rast. Europski stup socijalnih prava trebalo bi se mnogo tješnje povezati s europskim semestrom, a oba bi trebalo uskladiti sa strategijom Europa 2020. radi uspješnog ostvarivanja njome zadanih ciljeva na europskoj i nacionalnoj razini.

| 1.7. | Usto treba provoditi ciljane mjere na tržištu rada povezane sa socijalnom zaštitom. S obzirom na to da zaštita radnih mjesta, koja prolaze kroz vrlo dinamične promjene, nije uvijek izvediva, potrebno je usredotočiti se na promicanje zapošljavanja i zaštitu radne snage. Veoma je važno održati minimalne socijalne standarde kojima se jamče dostojanstvena plaća i dostojanstveni uvjeti rada. Naglasak treba staviti na olakšavanje prijelaza u poslovnom životu, uz istodobno jamčenje zajedničkih, radničkih i socijalnih prava, uključujući pravo na pristupanje sindikatima i kolektivno pregovaranje. |
| --- | --- |

1.7.

Usto treba provoditi ciljane mjere na tržištu rada povezane sa socijalnom zaštitom. S obzirom na to da zaštita radnih mjesta, koja prolaze kroz vrlo dinamične promjene, nije uvijek izvediva, potrebno je usredotočiti se na promicanje zapošljavanja i zaštitu radne snage. Veoma je važno održati minimalne socijalne standarde kojima se jamče dostojanstvena plaća i dostojanstveni uvjeti rada. Naglasak treba staviti na olakšavanje prijelaza u poslovnom životu, uz istodobno jamčenje zajedničkih, radničkih i socijalnih prava, uključujući pravo na pristupanje sindikatima i kolektivno pregovaranje.

| 1.8. | EGSO smatra da je potrebno uspostaviti transparentan mehanizam za sustavno praćenje podataka o dohotku i bogatstvu te omogućiti konsolidiranje tih podataka. Time će se, s jedne strane, poboljšati administracija, a s druge strane, olakšati izrada statističkih podataka o raspodjeli bogatstva u državama članicama. Uvođenje registra dioničara u poduzećima na europskoj razini imala bi važnu ulogu u ovom kontekstu. |
| --- | --- |

1.8.

EGSO smatra da je potrebno uspostaviti transparentan mehanizam za sustavno praćenje podataka o dohotku i bogatstvu te omogućiti konsolidiranje tih podataka. Time će se, s jedne strane, poboljšati administracija, a s druge strane, olakšati izrada statističkih podataka o raspodjeli bogatstva u državama članicama. Uvođenje registra dioničara u poduzećima na europskoj razini imala bi važnu ulogu u ovom kontekstu.

2.   Kontekst

| 2.1. | Nejednakost u raspodjeli bogatstva saže daleko u prošlost Europe. Riječ je o povijesnom procesu koji nije stao čak ni nakon osnivanja europodručja zbog stalnih novih unutarnjih i vanjskih neravnoteža izazvanih razlikama u gospodarskoj konkurentnosti. Razlike uključuje aspekte povezane s cijenom i troškovima i trenutačno ih produbljuju veliki politički izazovi s kojima se EU suočava, kao što su terorizam, populizam, nacionalni izbori te – s gospodarske strane – niske razine ulaganja, niske stope rasta, visoke razine nezaposlenosti, demografske promjene i položaj Europe u novim borbama za globalnu dominaciju u području trgovine i digitalnog razvoja. |
| --- | --- |

2.1.

Nejednakost u raspodjeli bogatstva saže daleko u prošlost Europe. Riječ je o povijesnom procesu koji nije stao čak ni nakon osnivanja europodručja zbog stalnih novih unutarnjih i vanjskih neravnoteža izazvanih razlikama u gospodarskoj konkurentnosti. Razlike uključuje aspekte povezane s cijenom i troškovima i trenutačno ih produbljuju veliki politički izazovi s kojima se EU suočava, kao što su terorizam, populizam, nacionalni izbori te – s gospodarske strane – niske razine ulaganja, niske stope rasta, visoke razine nezaposlenosti, demografske promjene i položaj Europe u novim borbama za globalnu dominaciju u području trgovine i digitalnog razvoja.

| 2.2. | Potrebno je činiti jasnu razliku između nejednakosti dohotka i nejednake raspodjele bogatstva, koja ima dugotrajniji učinak, te ih je ključno detaljnije ispitati. Bogatstvo se sustavno neravnomjernije raspodijeljeno nego dohodak. Vrlo često, gospodarski subjekti mogu imati relativno sličan dohodak, no njihovo bogatstvo uvelike se razlikuje iz brojnih razloga koji nisu povezani s novcem, altruističnih razloga, nasljedstva i dr. Kao rezultat toga, stavljanjem naglaska na nejednaku raspodjelu bogatstva objektivnije se prikazuju stvarne novčane nejednakosti među građanima EU-a. |
| --- | --- |

2.2.

Potrebno je činiti jasnu razliku između nejednakosti dohotka i nejednake raspodjele bogatstva, koja ima dugotrajniji učinak, te ih je ključno detaljnije ispitati. Bogatstvo se sustavno neravnomjernije raspodijeljeno nego dohodak. Vrlo često, gospodarski subjekti mogu imati relativno sličan dohodak, no njihovo bogatstvo uvelike se razlikuje iz brojnih razloga koji nisu povezani s novcem, altruističnih razloga, nasljedstva i dr. Kao rezultat toga, stavljanjem naglaska na nejednaku raspodjelu bogatstva objektivnije se prikazuju stvarne novčane nejednakosti među građanima EU-a.

| 2.3. | EGSO smatra da je gospodarski razvoj u Europi sve dinamičniji te da predstavlja izazov za institucije i njihovu sposobnost držanja koraka s promjenama. To se pitanje ujedno pojavljuje u osobito povoljnom trenutku uzimajući u obzir raspravu o nejednakom razvoju država članica EU-a. Velike su razlike između razvijenih zemalja i zemalja u razvoju, zapadne i istočne Europe, država članica unutar i izvan europodručja, država članica unutar i izvan schengenskog područja. |
| --- | --- |

2.3.

EGSO smatra da je gospodarski razvoj u Europi sve dinamičniji te da predstavlja izazov za institucije i njihovu sposobnost držanja koraka s promjenama. To se pitanje ujedno pojavljuje u osobito povoljnom trenutku uzimajući u obzir raspravu o nejednakom razvoju država članica EU-a. Velike su razlike između razvijenih zemalja i zemalja u razvoju, zapadne i istočne Europe, država članica unutar i izvan europodručja, država članica unutar i izvan schengenskog područja.

| 2.4. | EGSO primjećuje da su se od 1970. godine nejednakost dohotka i nejednakost u raspodjeli bogatstva postupno povećavale. Općenito, globalizacija bi trebala imati pozitivnu ulogu u smanjenju razlika u dohotku i materijalnih razlika među zemljama, no proteklih je godina taj trend obrnut. Ukupno 10 % najbogatijih kućanstava ne samo da ostvaruje otprilike 31 % ukupnog dohotka, nego i posjeduje preko 50 % ukupnog bogatstva u 28 država članica EU-a. U mnogim je zemljama povećanje bogatstva nadmašilo rast BDP-a i dovelo do golemih nejednakosti (2). One imaju opasne gospodarske, socijalne i političke posljedice, koje zahtijevaju ozbiljnu javnu raspravu stručnjaka i političara o načinu rješavanja tog pitanja te iziskuju primjenu političkih mjera. |
| --- | --- |

2.4.

EGSO primjećuje da su se od 1970. godine nejednakost dohotka i nejednakost u raspodjeli bogatstva postupno povećavale. Općenito, globalizacija bi trebala imati pozitivnu ulogu u smanjenju razlika u dohotku i materijalnih razlika među zemljama, no proteklih je godina taj trend obrnut. Ukupno 10 % najbogatijih kućanstava ne samo da ostvaruje otprilike 31 % ukupnog dohotka, nego i posjeduje preko 50 % ukupnog bogatstva u 28 država članica EU-a. U mnogim je zemljama povećanje bogatstva nadmašilo rast BDP-a i dovelo do golemih nejednakosti (2). One imaju opasne gospodarske, socijalne i političke posljedice, koje zahtijevaju ozbiljnu javnu raspravu stručnjaka i političara o načinu rješavanja tog pitanja te iziskuju primjenu političkih mjera.

| 2.5. | EGSO smatra da postoji stvarna opasnost da će se problem nejednakosti produbiti na svjetskoj razini zbog iznimno brzog gospodarskog razvoja u Europi te zbog toga što je sve teže pravodobno kreirati makroekonomsku politiku. Širenje nejednakosti dohotka i bogatstva proteklih desetljeća potvrđuje rast Ginijeva koeficijenta, koji je u zemljama OECD-a u prosjeku porastao s 0,29, koliko je iznosio sredinom 1980-ih, na 0,32–0,35 u razdoblju 2013.–2015. Sličan trend prisutan je u pojedinačnim zemljama EU-a (3). Međutim, treba primijetiti da je u zemljama kao što su Bugarska, Litva i Rumunjska već dostigao kritičnu vrijednost veću od 0,37 (4). Unatoč činjenici da postoje brojni podaci i studije o nejednakosti dohotka, daleko je manje dokaza o nejednakostima u raspodjeli bogatstva na razini kućanstava, kako unutar tako i između država. Ustvari, čak ni danas ne postoje međunarodni standardi koje bi nacionalni statistički uredi i drugi izrađivači podataka mogli koristiti pri prikupljanju podataka o raspodjeli bogatstva (5). |
| --- | --- |

2.5.

EGSO smatra da postoji stvarna opasnost da će se problem nejednakosti produbiti na svjetskoj razini zbog iznimno brzog gospodarskog razvoja u Europi te zbog toga što je sve teže pravodobno kreirati makroekonomsku politiku. Širenje nejednakosti dohotka i bogatstva proteklih desetljeća potvrđuje rast Ginijeva koeficijenta, koji je u zemljama OECD-a u prosjeku porastao s 0,29, koliko je iznosio sredinom 1980-ih, na 0,32–0,35 u razdoblju 2013.–2015. Sličan trend prisutan je u pojedinačnim zemljama EU-a (3). Međutim, treba primijetiti da je u zemljama kao što su Bugarska, Litva i Rumunjska već dostigao kritičnu vrijednost veću od 0,37 (4). Unatoč činjenici da postoje brojni podaci i studije o nejednakosti dohotka, daleko je manje dokaza o nejednakostima u raspodjeli bogatstva na razini kućanstava, kako unutar tako i između država. Ustvari, čak ni danas ne postoje međunarodni standardi koje bi nacionalni statistički uredi i drugi izrađivači podataka mogli koristiti pri prikupljanju podataka o raspodjeli bogatstva (5).

| 2.6. | Zabrinjava činjenica što se, zbog općeg nedostatka povjerenja u mnogim europskim gospodarstvima, akumulirana dobit ponovno ne ulaže, a to potiskuje tržišno natjecanje te izaziva nagli pad ulaganja i pomanjkanje novih radnih mjesta. Thomas Piketty u svojoj knjizi (6) pruža empirijske dokaze o toj temi, na temelju proučavanja posebice europskog gospodarstva. Ako se dobit samo akumulira i dokapitalizira, to ne dovodi do stvaranja dodane vrijednosti ili povećanja povrata sredstava u stvarnom gospodarstvu. Stoga je logično da se jaz između bogatih i siromašnih u EU-u već desetljećima povećava. |
| --- | --- |

2.6.

Zabrinjava činjenica što se, zbog općeg nedostatka povjerenja u mnogim europskim gospodarstvima, akumulirana dobit ponovno ne ulaže, a to potiskuje tržišno natjecanje te izaziva nagli pad ulaganja i pomanjkanje novih radnih mjesta. Thomas Piketty u svojoj knjizi (6) pruža empirijske dokaze o toj temi, na temelju proučavanja posebice europskog gospodarstva. Ako se dobit samo akumulira i dokapitalizira, to ne dovodi do stvaranja dodane vrijednosti ili povećanja povrata sredstava u stvarnom gospodarstvu. Stoga je logično da se jaz između bogatih i siromašnih u EU-u već desetljećima povećava.

| 2.7. | EGSO smatra da postoji opasnost da srednje klase u EU-u srednjoročno budu pod pritiskom. U doglednoj budućnosti sve će više radnih mjesta nestati kao posljedica digitalizacije i robotizacije. Osim toga, određene vrste zanimanja također nestaju unatoč prošlim i sadašnjim dokazima da bi se nova radna mjesta i nove vrste zanimanja jednako tako mogle pojaviti upravo zahvaljujući tim trendovima. Očekuje se da će te promjene – ako se njima primjereno ne upravlja – pridonijeti povećanju nejednakosti. EGSO smatra da bi trebalo pravodobno poduzeti mjere borbe protiv štetnih posljedica tehnološkog razvoja, procesa koji je inače inovativan i općenito ima povoljan socijalni učinak. |
| --- | --- |

2.7.

EGSO smatra da postoji opasnost da srednje klase u EU-u srednjoročno budu pod pritiskom. U doglednoj budućnosti sve će više radnih mjesta nestati kao posljedica digitalizacije i robotizacije. Osim toga, određene vrste zanimanja također nestaju unatoč prošlim i sadašnjim dokazima da bi se nova radna mjesta i nove vrste zanimanja jednako tako mogle pojaviti upravo zahvaljujući tim trendovima. Očekuje se da će te promjene – ako se njima primjereno ne upravlja – pridonijeti povećanju nejednakosti. EGSO smatra da bi trebalo pravodobno poduzeti mjere borbe protiv štetnih posljedica tehnološkog razvoja, procesa koji je inače inovativan i općenito ima povoljan socijalni učinak.

| 2.8. | EGSO izražava zabrinutost zbog činjenice da je odnos između stope zarade i dodane vrijednosti stvorene radom u državama članicama sve nerazmjerniji. To dovodi do sve većih nejednakosti u Europi, kako u bogatstvu, tako i u dohotku. |
| --- | --- |

2.8.

EGSO izražava zabrinutost zbog činjenice da je odnos između stope zarade i dodane vrijednosti stvorene radom u državama članicama sve nerazmjerniji. To dovodi do sve većih nejednakosti u Europi, kako u bogatstvu, tako i u dohotku.

3.   Opće napomene

| 3.1. | Nejednakosti u raspodjeli bogatstva obično su mnogo veće od nejednakosti dohotka (7). EGSO naglašava da prvenstveno države članice raspolažu odgovarajućim instrumentima, kao što su programi za ulaganja, gospodarski rast i otvaranje novih radnih mjesta, oporezivanje i socijalne prijenose, za rješavanje gospodarskih i socijalnih nejednakosti. Međutim, također postoji prostor za djelovanje i na europskoj razini te bi institucije EU-a trebale ozbiljnije pristupiti tom pitanju jer bi učinci nejednakosti na stvarni poslovni ciklus bili složeni i imali mnogo dugotrajnije posljedice. Postojeće politike i dalje su više usmjerene na dohodak, nego na bogatstvo. |
| --- | --- |

3.1.

Nejednakosti u raspodjeli bogatstva obično su mnogo veće od nejednakosti dohotka (7). EGSO naglašava da prvenstveno države članice raspolažu odgovarajućim instrumentima, kao što su programi za ulaganja, gospodarski rast i otvaranje novih radnih mjesta, oporezivanje i socijalne prijenose, za rješavanje gospodarskih i socijalnih nejednakosti. Međutim, također postoji prostor za djelovanje i na europskoj razini te bi institucije EU-a trebale ozbiljnije pristupiti tom pitanju jer bi učinci nejednakosti na stvarni poslovni ciklus bili složeni i imali mnogo dugotrajnije posljedice. Postojeće politike i dalje su više usmjerene na dohodak, nego na bogatstvo.

| 3.2. | EGSO smatra da je glavni problem činjenica da europsko gospodarstvo ostvaruje rast od kojega osobe u financijski nepovoljnom položaju rijetko imaju korist. Pritom se ni u kojem slučaju ne želi suprotstaviti funkcioniranju tržišnog gospodarstva, koje nudi mogućnosti za stvaranje bogatstva putem inovacija, osnivanja poduzeća, otvaranja radnih mjesta, čime se doprinosi gospodarskom rastu, zapošljavanju i financiranju socijalnog osiguranja. Međutim, osobe koje se nalaze na dnu piramide preraspodjele bogatstva i dohotka u cjelini ne ostvaruju korist ni od novih radnih mjesta. Iz toga proizlazi da će društvo biti financijski ravnopravnije ako se politika Europske unije usmjeri na mjere kojima se sve većem broju ljudi omogućuje ulazak na tržište rada i uživanje blagodati koje donosi uključivi gospodarski rast. U tom su smislu smanjenje nejednake raspodjele bogatstva i jačanje dugoročnog gospodarskog rasta dvije strane iste medalje. |
| --- | --- |

3.2.

EGSO smatra da je glavni problem činjenica da europsko gospodarstvo ostvaruje rast od kojega osobe u financijski nepovoljnom položaju rijetko imaju korist. Pritom se ni u kojem slučaju ne želi suprotstaviti funkcioniranju tržišnog gospodarstva, koje nudi mogućnosti za stvaranje bogatstva putem inovacija, osnivanja poduzeća, otvaranja radnih mjesta, čime se doprinosi gospodarskom rastu, zapošljavanju i financiranju socijalnog osiguranja. Međutim, osobe koje se nalaze na dnu piramide preraspodjele bogatstva i dohotka u cjelini ne ostvaruju korist ni od novih radnih mjesta. Iz toga proizlazi da će društvo biti financijski ravnopravnije ako se politika Europske unije usmjeri na mjere kojima se sve većem broju ljudi omogućuje ulazak na tržište rada i uživanje blagodati koje donosi uključivi gospodarski rast. U tom su smislu smanjenje nejednake raspodjele bogatstva i jačanje dugoročnog gospodarskog rasta dvije strane iste medalje.

| 3.3. | EGSO je zabrinut zbog toga što bi sve veća akumulacija bogatstva mogla dovesti do rentijerskog načina razmišljanja u društvu, zbog čega se bogatstvo ne bi ponovno ulagalo. To stoga neće doprinijeti razvoju stvarnog gospodarstva niti mogućem rastu BDP-a. To je temeljni problem kojim se Piketty bavi u svojem djelu, koje je rezultat petnaestogodišnjeg istraživanja i prikupljanja empirijskih podataka o nejednakosti dohotka i raspodjeli bogatstva u kapitalističkim društvima. Konačni rezultati – iako neki osporavaju neke njegove metode – ukazuju na znatne razlike unutar EU-a. Prema Pikettyjevim podacima, godišnja stopa povrata od kapitala iznosi 4 do 5 %, dok godišnji rast dohotka u srednjoj Europi iznosi otprilike 1 do 1,5 %, ovisno o državi, uzimajući u obzir očitu raznolikost tih država. |
| --- | --- |

3.3.

EGSO je zabrinut zbog toga što bi sve veća akumulacija bogatstva mogla dovesti do rentijerskog načina razmišljanja u društvu, zbog čega se bogatstvo ne bi ponovno ulagalo. To stoga neće doprinijeti razvoju stvarnog gospodarstva niti mogućem rastu BDP-a. To je temeljni problem kojim se Piketty bavi u svojem djelu, koje je rezultat petnaestogodišnjeg istraživanja i prikupljanja empirijskih podataka o nejednakosti dohotka i raspodjeli bogatstva u kapitalističkim društvima. Konačni rezultati – iako neki osporavaju neke njegove metode – ukazuju na znatne razlike unutar EU-a. Prema Pikettyjevim podacima, godišnja stopa povrata od kapitala iznosi 4 do 5 %, dok godišnji rast dohotka u srednjoj Europi iznosi otprilike 1 do 1,5 %, ovisno o državi, uzimajući u obzir očitu raznolikost tih država.

| 3.4. | EGSO smatra da su na odgovarajućim razinama potrebne dodatne mjere u područjima kao što su prekomjerna financijalizacija te dodatna koordinacija i usklađivanje porezne politike, mjere borbe protiv poreznih oaza, porezne prevare i utaja poreza, u cilju borbe protiv dugoročnog trenda u sivoj ekonomiji (lažno prikazivanje poslovnih prihoda, neprijavljeni ili skriveni zaposlenici te plaćanje „na ruke”) kao i mjere optimizacije strukture poreza i njihov relativni udio u prihodima od poreza država članica. Oporezivanje rada treba se preusmjeriti prema oporezivanju bogatstva. |
| --- | --- |

3.4.

EGSO smatra da su na odgovarajućim razinama potrebne dodatne mjere u područjima kao što su prekomjerna financijalizacija te dodatna koordinacija i usklađivanje porezne politike, mjere borbe protiv poreznih oaza, porezne prevare i utaja poreza, u cilju borbe protiv dugoročnog trenda u sivoj ekonomiji (lažno prikazivanje poslovnih prihoda, neprijavljeni ili skriveni zaposlenici te plaćanje „na ruke”) kao i mjere optimizacije strukture poreza i njihov relativni udio u prihodima od poreza država članica. Oporezivanje rada treba se preusmjeriti prema oporezivanju bogatstva.

| 3.5. | Tijekom posljednja dva desetljeća porezno natjecanje među državama članicama mnoge je vlade potaknulo na provođenje mjera koje su izmijenile redistributivnu prirodu fiskalne politike i pridonijele povećanju nejednakosti. EGSO državama članicama preporučuje da procijene negativan utjecaj poreznih politika i isprave ga što je prije moguće. |
| --- | --- |

3.5.

Tijekom posljednja dva desetljeća porezno natjecanje među državama članicama mnoge je vlade potaknulo na provođenje mjera koje su izmijenile redistributivnu prirodu fiskalne politike i pridonijele povećanju nejednakosti. EGSO državama članicama preporučuje da procijene negativan utjecaj poreznih politika i isprave ga što je prije moguće.

| 3.6. | EGSO smatra da bi Junckerov plan trebalo propisati kao prioritetan u zemljama s najizraženijim nejednakostima svih oblika. Nužno je poticati strana i domaća ulaganja. Sve se to treba provesti na jedinstven način i u skladu s europskim zakonodavstvom te s posebnim nacionalnim karakteristikama, dok bi upotrebu fondova trebalo pomno pratiti. |
| --- | --- |

3.6.

EGSO smatra da bi Junckerov plan trebalo propisati kao prioritetan u zemljama s najizraženijim nejednakostima svih oblika. Nužno je poticati strana i domaća ulaganja. Sve se to treba provesti na jedinstven način i u skladu s europskim zakonodavstvom te s posebnim nacionalnim karakteristikama, dok bi upotrebu fondova trebalo pomno pratiti.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | Njemačka i Austrija zemlje su europodručja u kojima je nejednakost u raspodjeli bogatstva najizraženija. U Njemačkoj 5 % najbogatijeg stanovništva posjeduje 45,6 % bogatstva u zemlji, a Austriji je taj broj veći i iznosi 47,6 % (8)
   (9). Problem je prisutan, uz isti trend, i na Cipru, u Portugalu, Francuskoj, Finskoj, Luksemburgu i Nizozemskoj (10). To pokazuje očitu raznolikost na tržištu u raspodjeli sredstava u pojedinačnim zemljama. U tim se zemljama, s jedne strane, bilježe niske razine nejednakosti dohotka, no s druge strane, visoke razine nejednakosti u raspodjeli bogatstva. |
| --- | --- |

4.1.

Njemačka i Austrija zemlje su europodručja u kojima je nejednakost u raspodjeli bogatstva najizraženija. U Njemačkoj 5 % najbogatijeg stanovništva posjeduje 45,6 % bogatstva u zemlji, a Austriji je taj broj veći i iznosi 47,6 % (8)
   (9). Problem je prisutan, uz isti trend, i na Cipru, u Portugalu, Francuskoj, Finskoj, Luksemburgu i Nizozemskoj (10). To pokazuje očitu raznolikost na tržištu u raspodjeli sredstava u pojedinačnim zemljama. U tim se zemljama, s jedne strane, bilježe niske razine nejednakosti dohotka, no s druge strane, visoke razine nejednakosti u raspodjeli bogatstva.

| 4.2. | U 1910. godini 10 % stanovništva Europe posjedovalo je 90 % bogatstva, a najbogatijih 1 % posjedovalo je 50 %. Nejednakost se nakon toga znatno smanjila, što je bio rezultat dvaju svjetskih ratova i Velike depresije, koji su pridonijeli nestanku velikog dijela financijskog kapitala i raznim javnim politikama izrazito progresivnog oporezivanja dohotka i nasljedstva, ograničenim financijskim špekulacijama, povećanjem plaća na račun dohotka od kapitala itd. Tijekom 1970-ih i 1980-ih godina 1 % najbogatijih osoba posjedovalo je 20 % bogatstva, sljedećih 9 % posjedovalo je 30 %, a srednja klasa, koja je činila 40 %, posjedovala je 40 % bogatstva. Nejednakost dohotka također se znatno smanjila (11). Međutim, nakon 1980. nejednakost se ponovno počela povećavati. U 28 država članica EU-a koje pripadaju razvijenim zemljama privatni kapital danas iznosi od 500 do 600 % BDP-a, a u Italiji 800 %. |
| --- | --- |

4.2.

U 1910. godini 10 % stanovništva Europe posjedovalo je 90 % bogatstva, a najbogatijih 1 % posjedovalo je 50 %. Nejednakost se nakon toga znatno smanjila, što je bio rezultat dvaju svjetskih ratova i Velike depresije, koji su pridonijeli nestanku velikog dijela financijskog kapitala i raznim javnim politikama izrazito progresivnog oporezivanja dohotka i nasljedstva, ograničenim financijskim špekulacijama, povećanjem plaća na račun dohotka od kapitala itd. Tijekom 1970-ih i 1980-ih godina 1 % najbogatijih osoba posjedovalo je 20 % bogatstva, sljedećih 9 % posjedovalo je 30 %, a srednja klasa, koja je činila 40 %, posjedovala je 40 % bogatstva. Nejednakost dohotka također se znatno smanjila (11). Međutim, nakon 1980. nejednakost se ponovno počela povećavati. U 28 država članica EU-a koje pripadaju razvijenim zemljama privatni kapital danas iznosi od 500 do 600 % BDP-a, a u Italiji 800 %.

| 4.3. | EGSO smatra da je velik problem i raspodjela bogatstva prema spolu. Taj je problem najizraženiji u Slovačkoj i Francuskoj, a slijede Austrija, Njemačka i Grčka. U Slovačkoj i Francuskoj muškarci posjeduju više od 75 % bogatstva, a žene samo 25 %, unatoč tomu što se ravnoteža spolova u tim zemljama znatno razlikuje. U Austriji, Njemačkoj i Grčkoj muškarci posjeduju otprilike 55 % bogatstva (12). Potrebno je procijeniti razloge takvih trendova i razmotriti treba li se to područje obuhvatiti politikom EU-a o rodnoj ravnopravnosti. |
| --- | --- |

4.3.

EGSO smatra da je velik problem i raspodjela bogatstva prema spolu. Taj je problem najizraženiji u Slovačkoj i Francuskoj, a slijede Austrija, Njemačka i Grčka. U Slovačkoj i Francuskoj muškarci posjeduju više od 75 % bogatstva, a žene samo 25 %, unatoč tomu što se ravnoteža spolova u tim zemljama znatno razlikuje. U Austriji, Njemačkoj i Grčkoj muškarci posjeduju otprilike 55 % bogatstva (12). Potrebno je procijeniti razloge takvih trendova i razmotriti treba li se to područje obuhvatiti politikom EU-a o rodnoj ravnopravnosti.

| 4.4. | EGSO smatra da je veoma važno kako je bogatstvo raspodijeljeno u pogledu zadovoljavanja potreba u području obrazovanja, strukovnog osposobljavanja, opsega usluga zdravstvene skrbi, stanovanja itd. U skladu s europskim socijalnim modelom, moramo poštovati temeljna načela, a to su jednake mogućnosti i jednako postupanje, rodna ravnopravnost, nediskriminacija i međugeneracijska solidarnost. Strukturne reforme usmjerene na povećanje ljudskog kapitala važne su za poboljšanje životnog standarda te bi također mogle smanjiti nejednakosti dohotka od rada i nejednaku raspodjelu bogatstva. |
| --- | --- |

4.4.

EGSO smatra da je veoma važno kako je bogatstvo raspodijeljeno u pogledu zadovoljavanja potreba u području obrazovanja, strukovnog osposobljavanja, opsega usluga zdravstvene skrbi, stanovanja itd. U skladu s europskim socijalnim modelom, moramo poštovati temeljna načela, a to su jednake mogućnosti i jednako postupanje, rodna ravnopravnost, nediskriminacija i međugeneracijska solidarnost. Strukturne reforme usmjerene na povećanje ljudskog kapitala važne su za poboljšanje životnog standarda te bi također mogle smanjiti nejednakosti dohotka od rada i nejednaku raspodjelu bogatstva.

| 4.5. | Otprilike 44 % osoba u europodručju ima neki oblik dugovanja prema bankama ili financijskim institucijama. Stanje je bolje nego, primjerice, u SAD-u, u kojemu taj broj iznosi 75 %, no brzina rasta zaduženosti u proteklih nekoliko godina alarmantna je (13). Odgovornost bankovnog sustava također je vrlo velika jer on može provesti mjere primarne prevencije u pogledu borbe protiv sve veće opće zaduženosti društva. Odgovorno ponašanje mora dobiti središnje značenje. |
| --- | --- |

4.5.

Otprilike 44 % osoba u europodručju ima neki oblik dugovanja prema bankama ili financijskim institucijama. Stanje je bolje nego, primjerice, u SAD-u, u kojemu taj broj iznosi 75 %, no brzina rasta zaduženosti u proteklih nekoliko godina alarmantna je (13). Odgovornost bankovnog sustava također je vrlo velika jer on može provesti mjere primarne prevencije u pogledu borbe protiv sve veće opće zaduženosti društva. Odgovorno ponašanje mora dobiti središnje značenje.

| 4.6. | Ubrzana globalizacija tijekom posljednja tri desetljeća povećala je porezno opterećenje rada i preokrenula udio dohodaka i kapitala u bruto domaćem proizvodu. Kao posljedica toga, udio plaća u BDP-u u prosjeku se smanjio za 0,3 % godišnje, od 1980. do 2006. u većini država članica OECD-a. Tijekom istog razdoblja, udio dobiti u BDP-u povećao se od oko 31 % do 47 % u državama članicama EU15 (14). EGSO smatra da države članice i Europska unija pod hitno trebaju provesti politike kojima se može preokrenuti taj trend. |
| --- | --- |

4.6.

Ubrzana globalizacija tijekom posljednja tri desetljeća povećala je porezno opterećenje rada i preokrenula udio dohodaka i kapitala u bruto domaćem proizvodu. Kao posljedica toga, udio plaća u BDP-u u prosjeku se smanjio za 0,3 % godišnje, od 1980. do 2006. u većini država članica OECD-a. Tijekom istog razdoblja, udio dobiti u BDP-u povećao se od oko 31 % do 47 % u državama članicama EU15 (14). EGSO smatra da države članice i Europska unija pod hitno trebaju provesti politike kojima se može preokrenuti taj trend.

| 4.7. | EGSO je zabrinut zbog činjenice da u zemljama kao što su Velika Britanija i Francuska više od 50 % bogatstva proizlazi iz područja stanovanja. S jedne strane, to pokazuje nedostatak diversifikacije bogatstva. S druge strane, to znači da velik udio ljudi svoje bogatstvo akumulira iz dohotka od nekretnina. To se bogatstvo tada ponovno ne ulaže. Akumulira se sama dokapitalizacija. Time se postavlja pitanje kapitala, koji raste mnogo brže od dodane vrijednosti. Najnovije izvješće Oxfama (15) pokazuje da je bogatstvo osam najbogatijih osoba na svijetu jednako onomu koje posjeduje 50 % najsiromašnijih, što uzrokuje snažno nezadovoljstvo među građanima. Kapital je bio važan čimbenik u industrijskom razdoblju, no kada postane cilj sam po sebi, onda gubi svoju svrhu. |
| --- | --- |

4.7.

EGSO je zabrinut zbog činjenice da u zemljama kao što su Velika Britanija i Francuska više od 50 % bogatstva proizlazi iz područja stanovanja. S jedne strane, to pokazuje nedostatak diversifikacije bogatstva. S druge strane, to znači da velik udio ljudi svoje bogatstvo akumulira iz dohotka od nekretnina. To se bogatstvo tada ponovno ne ulaže. Akumulira se sama dokapitalizacija. Time se postavlja pitanje kapitala, koji raste mnogo brže od dodane vrijednosti. Najnovije izvješće Oxfama (15) pokazuje da je bogatstvo osam najbogatijih osoba na svijetu jednako onomu koje posjeduje 50 % najsiromašnijih, što uzrokuje snažno nezadovoljstvo među građanima. Kapital je bio važan čimbenik u industrijskom razdoblju, no kada postane cilj sam po sebi, onda gubi svoju svrhu.

Bruxelles, 6. prosinca 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

(1)  Primjer navode Salverda et al. (2013., tablice 2.3 i 5.2).

1

(2)  Piketty, Th., Kapital u 21. stoljeću, Harvard University Press, 2014., ISBN 978-0674430006.

2

(3)  Gospodarska nejednakost, Europski parlament: ekonomska i monetarna politika, zapošljavanje i socijalna pitanja, izvještaj, srpanj 2016.

3

(4)  Eurostat, SILC (Statistika o dohotku i životnim uvjetima) 2015.

4

(5)  OECD, Statistički sažetak, lipanj 2015. – br. 21.

5

(6)  Piketty, Th., Kapital u 21. stoljeću, Harvard University Press, 2014., ISBN 978-0674430006.

6

(7)  U kvantitativnom smislu.

7

(8)  Istraživanje Eurosustava o financijama i potrošnji kućanstava (eng. Eurosystem Household Finance and Consumption Survey), 2010.

8

Eurosystem Household Finance and Consumption Survey

(9)  Vermeulen 2016. (radni dokument Europske središnje banke), procjene na temelju Forbesovih popisa najbogatijih.

9

(10)  Istraživanje o financijama i potrošnji kućanstava 2010.; Sierminska i Medgyesi 2013.; Holzner, Jestl, Leitner 2015.

10

(11)  Piketty, Th., Kapital u 21. stoljeću, Harvard University Press, 2014., ISBN 978-0674430006.

11

(12)  Rehm, M., Schneebaum, A., Mader, K. Hollan, K., Razlike u raspodjeli bogatstva među spolovima po europskim zemljama (eng. The Gender Gap Wealth Across European Countries), Sveučilište poslovne ekonomije u Beču, Odsjek za ekonomiju, Radni dokument br. 232, rujan 2016.

12

The Gender Gap Wealth Across European Countries

(13)  Istraživanje o financijama i potrošnji kućanstava 2010.; Sierminska i Medgyesi 2013.; Holzner, Jestl, Leitner 2015.

13

(14)  OECD, In It Together: Why Less Inequality Benefits All, („U tome smo zajedno: zašto je smanjenje nejednakosti korisno za sve”) OECD Publishing, Pariz 2015.

14

In It Together: Why Less Inequality Benefits All

(15)  Gospodarstvo za 99 % (eng. An Economy for the 99 %) (Oxfam, 2017.).

15

An Economy for the 99 %

---

Dodatak

Mišljenju Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Sljedeći amandman odbijen je tijekom rasprave, ali je dobio više od četvrtine glasova.

Točka 1.4.

Izmijeniti kako slijedi:

EGSO smatra da je potreban sustav socijalnih prijenosa i socijalne pomoći koji će dobro funkcionirati. Preraspodjela kao mehanizam naknade velikim bi dijelom trebala popuniti praznine u sustavu tržišta. Potrebno je razviti javna dobra (društvenu infrastrukturu, objekte za usluge od javnog interesa itd.), čija bi se uloga trebala promatrati kao sredstvo za rješavanje nejednakosti. Fiskalne prihode trebalo bi više preusmjeriti s oporezivanja rada na oporezivanje bogatstva, pri čemu bi se oporezivali nasljedstvo i dohodak od kapitala.
  Države članice trebale bi promijeniti težište kad je riječ o prihodima od poreza i pritom manje oporezivati čimbenik rada.

Obrazloženje

Uz uvažavanje načela supsidijarnosti i uzimajući u obzir razlike među državama članicama te promjene koje su nastale uslijed razvoja digitalnog društva, kao i nužnost osiguravanja održivog razvoja, državama članicama trebalo bi dodijeliti veću ulogu pri restrukturiranju poreznih sustava. Jedna od mogućnosti bila bi da se naglasak, umjesto na prethodno navedene poreze, radije stavi na poreze u području zaštite okoliša, oporezivanje emisija CO2 ili na potpuno nove vrste poreza (oporezivanje strojeva).

Amandman je odbijen sa 116 glasova protiv, 95 za i 24 suzdržana.

---

| 11.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 129/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 129/7

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Održivi sustavi socijalne sigurnosti i socijalne zaštite u digitalnom dobu”

(samoinicijativno mišljenje)

(2018/C 129/02)

| Izvjestitelj: | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Petru Sorin DANDEA

| Odluka Plenarne skupštine: | 26.1.2017. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 29. stavak 2. Poslovnika |
| | samoinicijativno mišljenje |
| | |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 8.11.2017. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 6.12.2017. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 530 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 157/3/5 |

Odluka Plenarne skupštine:

26.1.2017.

Pravni temelj:

pravilo 29. stavak 2. Poslovnika

samoinicijativno mišljenje

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

8.11.2017.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

6.12.2017.

Plenarno zasjedanje br.:

530

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

157/3/5

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Zbog digitalizacije dolazi do stvaranja novih oblika zapošljavanja zbog kojih je sustav socijalne sigurnosti pod velikim pritiskom. EGSO preporučuje državama članicama, ali i europskim institucijama, da reguliraju te nove oblike zapošljavanja kako bi se moglo jasno utvrditi tko je poslodavac, a tko radnik. U tom pogledu EGSO preporučuje primjenu sudske prakse Suda Europske unije koji je priznao status radnika osobama koje se, iako ne posjeduju klasičan ugovor o radu, nalaze u situaciji u kojoj obavljaju djelatnost u okviru plaćenog odnosa zavisnosti. |
| --- | --- |

1.1.

Zbog digitalizacije dolazi do stvaranja novih oblika zapošljavanja zbog kojih je sustav socijalne sigurnosti pod velikim pritiskom. EGSO preporučuje državama članicama, ali i europskim institucijama, da reguliraju te nove oblike zapošljavanja kako bi se moglo jasno utvrditi tko je poslodavac, a tko radnik. U tom pogledu EGSO preporučuje primjenu sudske prakse Suda Europske unije koji je priznao status radnika osobama koje se, iako ne posjeduju klasičan ugovor o radu, nalaze u situaciji u kojoj obavljaju djelatnost u okviru plaćenog odnosa zavisnosti.

| 1.2. | Financiranje postojećih sustava socijalne sigurnosti u brojnim se slučajevima temelji na pojedinačnom ugovoru o radu, a čini se da mnogi novi oblici gospodarske aktivnosti i zapošljavanja, koji su se pojavili zbog snažnog razvoja novih tehnologija, izlaze iz okvira ugovora o radu. EGSO smatra da ta situacija za sobom povlači brojne prijetnje za radnike koji rade u takvim uvjetima jer više nisu zaštićeni propisima o plaćama, uvjetima rada i socijalnoj sigurnosti. |
| --- | --- |

1.2.

Financiranje postojećih sustava socijalne sigurnosti u brojnim se slučajevima temelji na pojedinačnom ugovoru o radu, a čini se da mnogi novi oblici gospodarske aktivnosti i zapošljavanja, koji su se pojavili zbog snažnog razvoja novih tehnologija, izlaze iz okvira ugovora o radu. EGSO smatra da ta situacija za sobom povlači brojne prijetnje za radnike koji rade u takvim uvjetima jer više nisu zaštićeni propisima o plaćama, uvjetima rada i socijalnoj sigurnosti.

| 1.3. | EGSO smatra da bi države članice trebale razmotriti mogućnost da u zakonodavstvo o mirovinskim sustavima uvedu odredbu koja obvezuje na isplatu doprinosa za sve osobe koje ostvaruju dohodak od rada. Ta je mjera prijeko potrebna jer u brojnim slučajevima radnici zaposleni u okviru novih oblika zapošljavanja proizašlih iz digitalizacije nisu prikladno pokriveni postojećim propisima o mirovinskim sustavima. |
| --- | --- |

1.3.

EGSO smatra da bi države članice trebale razmotriti mogućnost da u zakonodavstvo o mirovinskim sustavima uvedu odredbu koja obvezuje na isplatu doprinosa za sve osobe koje ostvaruju dohodak od rada. Ta je mjera prijeko potrebna jer u brojnim slučajevima radnici zaposleni u okviru novih oblika zapošljavanja proizašlih iz digitalizacije nisu prikladno pokriveni postojećim propisima o mirovinskim sustavima.

| 1.4. | EGSO smatra da bi države članice trebale razmotriti mogućnost povezivanja elektroničkih sustava nacionalnih mirovinskih sustava i sustava zdravstvenog osiguranja sa sustavima porezne uprave. Na taj bi način mogle brzo otkriti osobe koje, iako primaju dohodak od rada, nikad nisu uživale status osiguranika u javnim mirovinskim sustavima i sustavima zdravstvenog osiguranja. |
| --- | --- |

1.4.

EGSO smatra da bi države članice trebale razmotriti mogućnost povezivanja elektroničkih sustava nacionalnih mirovinskih sustava i sustava zdravstvenog osiguranja sa sustavima porezne uprave. Na taj bi način mogle brzo otkriti osobe koje, iako primaju dohodak od rada, nikad nisu uživale status osiguranika u javnim mirovinskim sustavima i sustavima zdravstvenog osiguranja.

| 1.5. | Države članice u okviru svojih nacionalnih sustava socijalne zaštite osiguravaju i druga regulirana prava koja korisnicima omogućuju primanje naknada. Među njima se osobito ističu roditeljski dopust, obiteljske naknade, dječji doplatak i druge naknade. Iako se ta prava često smatraju nedoprinosnima, pripadajuće naknade dodjeljuju se na temelju korisničkih prava, što u brojnim slučajevima podrazumijeva da potencijalni korisnik ima status zaposlenika. EGSO preporučuje državama članicama da iznađu rješenja kojima bi se osiguralo da radnici zaposleni u skladu s novim oblicima rada imaju odgovarajući pristup tim naknadama. |
| --- | --- |

1.5.

Države članice u okviru svojih nacionalnih sustava socijalne zaštite osiguravaju i druga regulirana prava koja korisnicima omogućuju primanje naknada. Među njima se osobito ističu roditeljski dopust, obiteljske naknade, dječji doplatak i druge naknade. Iako se ta prava često smatraju nedoprinosnima, pripadajuće naknade dodjeljuju se na temelju korisničkih prava, što u brojnim slučajevima podrazumijeva da potencijalni korisnik ima status zaposlenika. EGSO preporučuje državama članicama da iznađu rješenja kojima bi se osiguralo da radnici zaposleni u skladu s novim oblicima rada imaju odgovarajući pristup tim naknadama.

| 1.6. | Kad je riječ o radnicima zaposlenim putem novih oblika rada karakterističnih za digitalno doba, EGSO smatra da bi bilo moguće pronaći globalno rješenje za probleme povezane s priznavanjem njihovih prava koja se odnose na socijalnu sigurnost pomoću opće reforme načina financiranja tog sustava. Traži od država članica da iznađu rješenja za financiranje sustava socijalne sigurnosti kojima će se ne samo osigurati održivost tih sustava već i odgovoriti na potrebu da se osobama koje rade u novim oblicima rada osigura pristup istima. Kako bi se održivost sustava socijalne sigurnosti očuvala i u budućnosti te kako bi se rasteretila radna snaga, trebalo bi razmotriti može li se u tu svrhu iskoristiti dio digitalne dividende. |
| --- | --- |

1.6.

Kad je riječ o radnicima zaposlenim putem novih oblika rada karakterističnih za digitalno doba, EGSO smatra da bi bilo moguće pronaći globalno rješenje za probleme povezane s priznavanjem njihovih prava koja se odnose na socijalnu sigurnost pomoću opće reforme načina financiranja tog sustava. Traži od država članica da iznađu rješenja za financiranje sustava socijalne sigurnosti kojima će se ne samo osigurati održivost tih sustava već i odgovoriti na potrebu da se osobama koje rade u novim oblicima rada osigura pristup istima. Kako bi se održivost sustava socijalne sigurnosti očuvala i u budućnosti te kako bi se rasteretila radna snaga, trebalo bi razmotriti može li se u tu svrhu iskoristiti dio digitalne dividende.

| 1.7. | EGSO smatra da bi rasprave koje je pokrenula Europska komisija o razvoju europskog stupa socijalnih prava obavezno trebale obuhvatiti i pitanje položaja radnika zaposlenih u novim oblicima rada, a osobito pitanje načina priznavanja njihova statusa i jamčenja da imaju odgovarajući pristup sustavima socijalne sigurnosti i socijalne zaštite. |
| --- | --- |

1.7.

EGSO smatra da bi rasprave koje je pokrenula Europska komisija o razvoju europskog stupa socijalnih prava obavezno trebale obuhvatiti i pitanje položaja radnika zaposlenih u novim oblicima rada, a osobito pitanje načina priznavanja njihova statusa i jamčenja da imaju odgovarajući pristup sustavima socijalne sigurnosti i socijalne zaštite.

2.   Kontekst: digitalizacija i njezin učinak na sustave socijalne sigurnosti i socijalne zaštite

| 2.1. | Digitalizacija dovodi do dubinskih promjena u gospodarstvu, na tržištima rada i u društvu u cjelini na nacionalnoj, regionalnoj i svjetskoj razini. Iako se moraju priznati očite prednosti koje digitalizacija donosi, jasno je da će ona predstavljati izazov za mnoge strukture unutar društva i gospodarstva te da može imati negativne posljedice za određene sektore ako se ne prilagode tom novom kontekstu. Jedno od područja na kojima bi digitalizacija mogla imati štetne posljedice jest sustav socijalne sigurnosti. |
| --- | --- |

2.1.

Digitalizacija dovodi do dubinskih promjena u gospodarstvu, na tržištima rada i u društvu u cjelini na nacionalnoj, regionalnoj i svjetskoj razini. Iako se moraju priznati očite prednosti koje digitalizacija donosi, jasno je da će ona predstavljati izazov za mnoge strukture unutar društva i gospodarstva te da može imati negativne posljedice za određene sektore ako se ne prilagode tom novom kontekstu. Jedno od područja na kojima bi digitalizacija mogla imati štetne posljedice jest sustav socijalne sigurnosti.

| 2.2. | Sustavi socijalne sigurnosti u Europi izgrađeni su u obliku u kojem ih danas poznajemo prije više od jednog stoljeća. U velikoj se mjeri temelje na izravnoj vezi s tržištem rada jer se velikim dijelom financiraju doprinosima koje uplaćuju radnici i njihovi poslodavci, a u različitim omjerima i porezima. U brojnim državama članicama postojanje pojedinačnog, službeno evidentiranog ugovora o radu predstavlja osnovni uvjet kojim se utvrđuje zaposlenikovo svojstvo osiguranika za tri velika stupa socijalne sigurnosti: mirovinsko osiguranje, zdravstveno osiguranje i osiguranje u slučaju nezaposlenosti. |
| --- | --- |

2.2.

Sustavi socijalne sigurnosti u Europi izgrađeni su u obliku u kojem ih danas poznajemo prije više od jednog stoljeća. U velikoj se mjeri temelje na izravnoj vezi s tržištem rada jer se velikim dijelom financiraju doprinosima koje uplaćuju radnici i njihovi poslodavci, a u različitim omjerima i porezima. U brojnim državama članicama postojanje pojedinačnog, službeno evidentiranog ugovora o radu predstavlja osnovni uvjet kojim se utvrđuje zaposlenikovo svojstvo osiguranika za tri velika stupa socijalne sigurnosti: mirovinsko osiguranje, zdravstveno osiguranje i osiguranje u slučaju nezaposlenosti.

| 2.3. | Digitalizacija je uzrokovala te i dalje uzrokuje velike promjene na tržištu rada. Te se promjene odnose na heterogenost oblika zapošljavanja koji se razlikuju od onog utemeljenog na trajnom pojedinačnom ugovoru o radu koji je proteklih desetljeća prevladavao u radnim odnosima. Točnije, novi oblici zapošljavanja, koji se skrivaju iza naziva poput „nezavisni izvođač” ili „suradnik”, izmišljeni su upravo zato da bi se u nekim slučajevima izbjegli tradicionalni koncepti kao što su „zaposlenik”, „poduzetnik” ili „samozaposlena osoba” (1). U takvom okruženju trebat će prilagoditi sustave socijalne sigurnosti kako bi oni ostali održivi i dugoročno dostatni. |
| --- | --- |

2.3.

Digitalizacija je uzrokovala te i dalje uzrokuje velike promjene na tržištu rada. Te se promjene odnose na heterogenost oblika zapošljavanja koji se razlikuju od onog utemeljenog na trajnom pojedinačnom ugovoru o radu koji je proteklih desetljeća prevladavao u radnim odnosima. Točnije, novi oblici zapošljavanja, koji se skrivaju iza naziva poput „nezavisni izvođač” ili „suradnik”, izmišljeni su upravo zato da bi se u nekim slučajevima izbjegli tradicionalni koncepti kao što su „zaposlenik”, „poduzetnik” ili „samozaposlena osoba” (1). U takvom okruženju trebat će prilagoditi sustave socijalne sigurnosti kako bi oni ostali održivi i dugoročno dostatni.

| 2.4. | Budući da će naraštaji zaposlenika iz takozvane generacije „baby boom” napustiti tržište rada i da će ih u određenoj mjeri zamijeniti radnici koji će raditi putem novih oblika rada, kao što su ugovori bez radnog vremena, ugovori na zahtjev ili građanskopravni ugovori, sustavi socijalne sigurnosti i socijalne zaštite naći će se pod velikim pritiskom, a taj će pritisak biti sve veći uslijed jačanja fenomena starenja europskog stanovništva. |
| --- | --- |

2.4.

Budući da će naraštaji zaposlenika iz takozvane generacije „baby boom” napustiti tržište rada i da će ih u određenoj mjeri zamijeniti radnici koji će raditi putem novih oblika rada, kao što su ugovori bez radnog vremena, ugovori na zahtjev ili građanskopravni ugovori, sustavi socijalne sigurnosti i socijalne zaštite naći će se pod velikim pritiskom, a taj će pritisak biti sve veći uslijed jačanja fenomena starenja europskog stanovništva.

| 2.5. | U tom kontekstu jasno je da će se sustavi socijalne sigurnosti i socijalne zaštite morati prilagoditi promjenama koje digitalizacija već uzrokuje na tržištu rada. U određenim državama članicama socijalni partneri pokrenuli su dijalog potreban radi utvrđivanja političkih opcija i mjera nužnih za njihovu provedbu kako bi sustav socijalne zaštite ostao održiv i dostatan u novom kontekstu digitalizacije. Potrebne su i smjernice za razjašnjavanje eventualnih sivih zona u statusu zapošljavanja radnika u pogledu oporezivanja i socijalne sigurnosti. |
| --- | --- |

2.5.

U tom kontekstu jasno je da će se sustavi socijalne sigurnosti i socijalne zaštite morati prilagoditi promjenama koje digitalizacija već uzrokuje na tržištu rada. U određenim državama članicama socijalni partneri pokrenuli su dijalog potreban radi utvrđivanja političkih opcija i mjera nužnih za njihovu provedbu kako bi sustav socijalne zaštite ostao održiv i dostatan u novom kontekstu digitalizacije. Potrebne su i smjernice za razjašnjavanje eventualnih sivih zona u statusu zapošljavanja radnika u pogledu oporezivanja i socijalne sigurnosti.

| 2.6. | Moguće je da sve veći udio radne snage ne doprinosi etabliranim sustavima socijalne sigurnosti, pa stoga kroz njih ne ostvaruje prava kao što su naknade za nezaposlene te zdravstveno i mirovinsko osiguranje. Socijalni partneri i vlade država članica moraju ozbiljno ispitati tu situaciju, ali te rasprave treba proširiti na cijeli EU i u njih uključiti lokalne vlasti, druge dionike civilnog društva, udruge i pružatelje usluga kako bi se utvrdile održive političke i zakonodavne mjere te dodatne odredbe kojima će se svim radnicima, uključujući samozaposlene radnike, osigurati pristup odgovarajućoj razini socijalne zaštite. |
| --- | --- |

2.6.

Moguće je da sve veći udio radne snage ne doprinosi etabliranim sustavima socijalne sigurnosti, pa stoga kroz njih ne ostvaruje prava kao što su naknade za nezaposlene te zdravstveno i mirovinsko osiguranje. Socijalni partneri i vlade država članica moraju ozbiljno ispitati tu situaciju, ali te rasprave treba proširiti na cijeli EU i u njih uključiti lokalne vlasti, druge dionike civilnog društva, udruge i pružatelje usluga kako bi se utvrdile održive političke i zakonodavne mjere te dodatne odredbe kojima će se svim radnicima, uključujući samozaposlene radnike, osigurati pristup odgovarajućoj razini socijalne zaštite.

3.   Politike za održivost sustava socijalne sigurnosti i socijalne zaštite u digitalnom dobu

| 3.1. | Digitalizacija je uzrokovala te i dalje uzrokuje velike promjene na tržištu rada. Danas postoje brojni oblici zapošljavanja koji ne ulaze u okvir tradicionalnog odnosa poslodavac – radnik, poput radnika koji rade putem platformi, a koje se često smatra samozaposlenim osobama. Zbog te su pojave sustavi socijalne sigurnosti izloženi velikom pritisku. EGSO preporučuje državama članicama da na tu pojavu odgovore i da je, ako bude potrebno, reguliraju prilikom reforme tržišta rada i sustava socijalne sigurnosti |
| --- | --- |

3.1.

Digitalizacija je uzrokovala te i dalje uzrokuje velike promjene na tržištu rada. Danas postoje brojni oblici zapošljavanja koji ne ulaze u okvir tradicionalnog odnosa poslodavac – radnik, poput radnika koji rade putem platformi, a koje se često smatra samozaposlenim osobama. Zbog te su pojave sustavi socijalne sigurnosti izloženi velikom pritisku. EGSO preporučuje državama članicama da na tu pojavu odgovore i da je, ako bude potrebno, reguliraju prilikom reforme tržišta rada i sustava socijalne sigurnosti

| 3.2. | Zakonodavstvom kojim je uređeno tržište rada, a koje postoji u većini država članica, utvrđeno je da se radni odnos temelji na pojedinačnom ugovoru o radu. U velikom broju novih oblika zapošljavanja koji su se pojavili zbog snažnog razvoja novih tehnologija više se ne koristi ugovor o radu. EGSO smatra da bi se situaciju u kojoj se nalaze ti radnici trebalo razjasniti kako bi im se zajamčila odgovarajuća prava u skladu s temeljnim načelima nacionalnih sustava u pogledu tržišta rada i socijalne sigurnosti. U slučaju gubitka posla ti bi radnici izravno ušli u kategoriju siromašnih osoba s obzirom na to da nemaju pravo na zaštitu u okviru sustava socijalne sigurnosti. |
| --- | --- |

3.2.

Zakonodavstvom kojim je uređeno tržište rada, a koje postoji u većini država članica, utvrđeno je da se radni odnos temelji na pojedinačnom ugovoru o radu. U velikom broju novih oblika zapošljavanja koji su se pojavili zbog snažnog razvoja novih tehnologija više se ne koristi ugovor o radu. EGSO smatra da bi se situaciju u kojoj se nalaze ti radnici trebalo razjasniti kako bi im se zajamčila odgovarajuća prava u skladu s temeljnim načelima nacionalnih sustava u pogledu tržišta rada i socijalne sigurnosti. U slučaju gubitka posla ti bi radnici izravno ušli u kategoriju siromašnih osoba s obzirom na to da nemaju pravo na zaštitu u okviru sustava socijalne sigurnosti.

| 3.3. | Javni mirovinski sustavi država članica temelje se na načelu međugeneracijske solidarnosti. Međutim, iznos mirovine na temelju radnog vijeka obično se izračunava prema vrijednosti doprinosa koje su uplaćivali zaposlenik i poslodavac tijekom cijelog radno aktivnog života. Iz toga proizlazi da će radnici koji su obavljali netipične djelatnosti, koje se ne temelje na klasičnom ugovoru o radu, u mnogim slučajevima imati poteškoće pri stjecanju odgovarajućih prava na mirovinu za predmetna razdoblja. Budući da tijekom dugih vremenskih razdoblja nisu imali ugovor o radu, primat će izuzetno nisku mirovinu, što ih dovodi u opasnost da se nađu ispod praga siromaštva. EGSO smatra da bi države članice u zakonodavstvo o mirovinskim sustavima trebale uvesti odredbu koja obvezuje na isplatu doprinosa za sve osobe koje ostvaruju dohodak od rada. |
| --- | --- |

3.3.

Javni mirovinski sustavi država članica temelje se na načelu međugeneracijske solidarnosti. Međutim, iznos mirovine na temelju radnog vijeka obično se izračunava prema vrijednosti doprinosa koje su uplaćivali zaposlenik i poslodavac tijekom cijelog radno aktivnog života. Iz toga proizlazi da će radnici koji su obavljali netipične djelatnosti, koje se ne temelje na klasičnom ugovoru o radu, u mnogim slučajevima imati poteškoće pri stjecanju odgovarajućih prava na mirovinu za predmetna razdoblja. Budući da tijekom dugih vremenskih razdoblja nisu imali ugovor o radu, primat će izuzetno nisku mirovinu, što ih dovodi u opasnost da se nađu ispod praga siromaštva. EGSO smatra da bi države članice u zakonodavstvo o mirovinskim sustavima trebale uvesti odredbu koja obvezuje na isplatu doprinosa za sve osobe koje ostvaruju dohodak od rada.

| 3.4. | U okviru zakonodavstava o mirovinama u većini država članica predviđeno je da samozaposlene osobe moraju uplaćivati doprinose za mirovinsko osiguranje. Poreznim pravom ili radnim pravom uređuju se definicije djelatnosti samozaposlenih osoba i zaposlenih osoba. Međutim, tijelima vlasti u brojnim je slučajevima teško utvrditi prirodu djelatnosti o kojoj je riječ, osobito kada radnici rade u novim oblicima rada. EGSO preporučuje državama članicama da, kad je to potrebno pojasne svoje zakonodavstvo kako bi olakšale utvrđivanje oblika rada zaposlene osobe. Tako će biti lakše utvrditi koji radnici obavljaju djelatnost na internetu ili putem novih oblika rada, a države članice moći će bolje zaštititi prikupljanje doprinosa za njihovo pravo na mirovinu. |
| --- | --- |

3.4.

U okviru zakonodavstava o mirovinama u većini država članica predviđeno je da samozaposlene osobe moraju uplaćivati doprinose za mirovinsko osiguranje. Poreznim pravom ili radnim pravom uređuju se definicije djelatnosti samozaposlenih osoba i zaposlenih osoba. Međutim, tijelima vlasti u brojnim je slučajevima teško utvrditi prirodu djelatnosti o kojoj je riječ, osobito kada radnici rade u novim oblicima rada. EGSO preporučuje državama članicama da, kad je to potrebno pojasne svoje zakonodavstvo kako bi olakšale utvrđivanje oblika rada zaposlene osobe. Tako će biti lakše utvrditi koji radnici obavljaju djelatnost na internetu ili putem novih oblika rada, a države članice moći će bolje zaštititi prikupljanje doprinosa za njihovo pravo na mirovinu.

| 3.5. | Kako bi se lakše utvrdilo koji radnici ne uživaju status osiguranika u javnom mirovinskom sustavu zbog toga što u određenom trenutku rade u okviru novog oblika zapošljavanja, EGSO smatra da bi države članice trebale razmotriti mogućnost povezivanja elektroničkih sustava svojeg nacionalnog mirovinskog sustava i porezne uprave. Na taj bi način mogle brzo otkriti osobe koje, iako primaju dohodak od rada, nikad nisu uživale status osiguranika u javnom mirovinskom sustavu. Tako bi ih mogle brzo integrirati među osigurane osobe. |
| --- | --- |

3.5.

Kako bi se lakše utvrdilo koji radnici ne uživaju status osiguranika u javnom mirovinskom sustavu zbog toga što u određenom trenutku rade u okviru novog oblika zapošljavanja, EGSO smatra da bi države članice trebale razmotriti mogućnost povezivanja elektroničkih sustava svojeg nacionalnog mirovinskog sustava i porezne uprave. Na taj bi način mogle brzo otkriti osobe koje, iako primaju dohodak od rada, nikad nisu uživale status osiguranika u javnom mirovinskom sustavu. Tako bi ih mogle brzo integrirati među osigurane osobe.

| 3.6. | Što se tiče osiguranja u slučaju nezaposlenosti, EGSO preporučuje da se postojeći prijedlog o osnivanju osiguranja na razini EU-a (2) dodatno preispita ako bi se taj sustav osiguranja financirao doprinosima koje bi uplaćivala sva poduzeća EU-a. Pored toga, trebalo bi ispitati i mogućnost uvođenja u cijelom EU-u minimalnog standarda za nacionalne sustave u slučaju nezaposlenosti, među ostalim i zato da bi sve osobe koje traže posao, uključujući i one koje su obavljale djelatnost putem novih oblika zapošljavanja, imale pravo na financijsku potporu. |
| --- | --- |

3.6.

Što se tiče osiguranja u slučaju nezaposlenosti, EGSO preporučuje da se postojeći prijedlog o osnivanju osiguranja na razini EU-a (2) dodatno preispita ako bi se taj sustav osiguranja financirao doprinosima koje bi uplaćivala sva poduzeća EU-a. Pored toga, trebalo bi ispitati i mogućnost uvođenja u cijelom EU-u minimalnog standarda za nacionalne sustave u slučaju nezaposlenosti, među ostalim i zato da bi sve osobe koje traže posao, uključujući i one koje su obavljale djelatnost putem novih oblika zapošljavanja, imale pravo na financijsku potporu.

| 3.7. | Nacionalni sustavi zdravstvenog osiguranja u EU-u sustavi su kojima je obuhvaćeno gotovo sve stanovništvo. Samozaposlene osobe često imaju zakonsku obvezu uplaćivati doprinose u taj javni sustav zdravstvenog osiguranja, pa stoga imaju status osiguranika ili korisnika. Međutim, za neke radnike koji djelatnost obavljaju putem novih oblika rada i ne prijavljuju formalno dohodak od rada, postoji opasnost da nemaju pravo na status osiguranika u okviru javnog sustava zdravstvenog osiguranja. EGSO poziva države članice da poduzmu mjere potrebne za osiguravanje tog prava osobama u takvim situacijama. |
| --- | --- |

3.7.

Nacionalni sustavi zdravstvenog osiguranja u EU-u sustavi su kojima je obuhvaćeno gotovo sve stanovništvo. Samozaposlene osobe često imaju zakonsku obvezu uplaćivati doprinose u taj javni sustav zdravstvenog osiguranja, pa stoga imaju status osiguranika ili korisnika. Međutim, za neke radnike koji djelatnost obavljaju putem novih oblika rada i ne prijavljuju formalno dohodak od rada, postoji opasnost da nemaju pravo na status osiguranika u okviru javnog sustava zdravstvenog osiguranja. EGSO poziva države članice da poduzmu mjere potrebne za osiguravanje tog prava osobama u takvim situacijama.

| 3.8. | Uz prava na socijalnu sigurnost koja se temelje na doprinosima koje uplaćuju zaposlenik i njegov poslodavac, sustavi socijalne zaštite nekih država članica obuhvaćaju i druga prava koja korisnicima omogućuju primanje naknada, a to su roditeljski dopust, obiteljske naknade, dječji doplatak i druge naknade. Iako se ta prava smatraju nedoprinosnima, pripadajuće naknade dodjeljuju se na temelju korisničkih prava, što u nekim državama članicama i u nekim slučajevima podrazumijeva da potencijalni korisnik ima status zaposlenika. To stanje de facto isključuje radnike koji djelatnost obavljaju putem novih oblika rada, a koji ne mogu iskoristiti ta prava. |
| --- | --- |

3.8.

Uz prava na socijalnu sigurnost koja se temelje na doprinosima koje uplaćuju zaposlenik i njegov poslodavac, sustavi socijalne zaštite nekih država članica obuhvaćaju i druga prava koja korisnicima omogućuju primanje naknada, a to su roditeljski dopust, obiteljske naknade, dječji doplatak i druge naknade. Iako se ta prava smatraju nedoprinosnima, pripadajuće naknade dodjeljuju se na temelju korisničkih prava, što u nekim državama članicama i u nekim slučajevima podrazumijeva da potencijalni korisnik ima status zaposlenika. To stanje de facto isključuje radnike koji djelatnost obavljaju putem novih oblika rada, a koji ne mogu iskoristiti ta prava.

| 3.9. | EGSO smatra da bi europske institucije i države članice trebale uložiti napore da iznađu rješenja za priznavanje statusa radnika osobama koje obavljaju djelatnosti u okviru novih zanimanja svojstvenih digitalnim tehnologijama. U tom pogledu EGSO preporučuje primjenu sudske prakse Suda Europske unije koji je priznao status radnika osobama koje se, iako ne posjeduju klasičan ugovor o radu, nalaze u situaciji u kojoj obavljaju djelatnost u okviru plaćenog odnosa zavisnosti. Priznavanjem statusa radnika tim osobama mogao bi se riješiti problem njihova pristupa uslugama iz sustava socijalne sigurnosti i socijalne zaštite, prema istom načelu kao i tradicionalnim radnicima. |
| --- | --- |

3.9.

EGSO smatra da bi europske institucije i države članice trebale uložiti napore da iznađu rješenja za priznavanje statusa radnika osobama koje obavljaju djelatnosti u okviru novih zanimanja svojstvenih digitalnim tehnologijama. U tom pogledu EGSO preporučuje primjenu sudske prakse Suda Europske unije koji je priznao status radnika osobama koje se, iako ne posjeduju klasičan ugovor o radu, nalaze u situaciji u kojoj obavljaju djelatnost u okviru plaćenog odnosa zavisnosti. Priznavanjem statusa radnika tim osobama mogao bi se riješiti problem njihova pristupa uslugama iz sustava socijalne sigurnosti i socijalne zaštite, prema istom načelu kao i tradicionalnim radnicima.

| 3.10. | EGSO pozdravlja raspravu koju je Europska komisija pokrenula o izradi europskog stupa socijalnih prava, koja bi obavezno trebala obuhvatiti i pitanje položaja radnika zaposlenih u novim oblicima rada, a osobito pitanje načina priznavanja njihova statusa te načina na koji će biti osiguran njihov pristup odgovarajućim naknadama u okviru sustavima socijalne sigurnosti i socijalne zaštite. |
| --- | --- |

3.10.

EGSO pozdravlja raspravu koju je Europska komisija pokrenula o izradi europskog stupa socijalnih prava, koja bi obavezno trebala obuhvatiti i pitanje položaja radnika zaposlenih u novim oblicima rada, a osobito pitanje načina priznavanja njihova statusa te načina na koji će biti osiguran njihov pristup odgovarajućim naknadama u okviru sustavima socijalne sigurnosti i socijalne zaštite.

| 3.11. | EGSO preporučuje državama članicama da uspostave platforme u koje će biti uključeni socijalni partneri i organizacije civilnog društva i koje će iznositi prijedloge za prilagodbu tržišta rada globalizaciji. EGSO smatra da se tržište rada mora prilagoditi novim okolnostima kako bi odgovorilo na izazove digitalnog doba, uz osiguravanje slobodnog kretanja radnika i, povrh toga, jamčenje da radnici budu uključeni u sustave socijalne sigurnosti i obuhvaćeni propisima o uvjetima rada. |
| --- | --- |

3.11.

EGSO preporučuje državama članicama da uspostave platforme u koje će biti uključeni socijalni partneri i organizacije civilnog društva i koje će iznositi prijedloge za prilagodbu tržišta rada globalizaciji. EGSO smatra da se tržište rada mora prilagoditi novim okolnostima kako bi odgovorilo na izazove digitalnog doba, uz osiguravanje slobodnog kretanja radnika i, povrh toga, jamčenje da radnici budu uključeni u sustave socijalne sigurnosti i obuhvaćeni propisima o uvjetima rada.

| 3.12. | U pogledu složenosti situacije u kojoj se nalaze radnici zaposleni u novim oblicima rada karakterističnim za digitalno doba, EGSO smatra da bi bilo moguće pronaći globalno rješenje za probleme povezane s priznavanjem njihovih prava koja se odnose na socijalnu sigurnost pomoću opće reforme načina financiranja tog sustava. Stoga traži od država članica da iznađu rješenja za financiranje sustava socijalne sigurnosti kojima će se ne samo osigurati održivost tih sustava već i odgovoriti na potrebu da se osobama koje rade u novim oblicima rada osigura pristup tim sustavima. Kako bi se održivost sustava socijalne sigurnosti očuvala i u budućnosti te kako bi se rasteretila radna snaga, trebalo bi razmotriti može li se u tu svrhu iskoristiti dio digitalne dividende. |
| --- | --- |

3.12.

U pogledu složenosti situacije u kojoj se nalaze radnici zaposleni u novim oblicima rada karakterističnim za digitalno doba, EGSO smatra da bi bilo moguće pronaći globalno rješenje za probleme povezane s priznavanjem njihovih prava koja se odnose na socijalnu sigurnost pomoću opće reforme načina financiranja tog sustava. Stoga traži od država članica da iznađu rješenja za financiranje sustava socijalne sigurnosti kojima će se ne samo osigurati održivost tih sustava već i odgovoriti na potrebu da se osobama koje rade u novim oblicima rada osigura pristup tim sustavima. Kako bi se održivost sustava socijalne sigurnosti očuvala i u budućnosti te kako bi se rasteretila radna snaga, trebalo bi razmotriti može li se u tu svrhu iskoristiti dio digitalne dividende.

Bruxelles, 6. prosinca 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

(1)  „Budućnost rada kakvu želimo” – konferencija MOR-a i EGSO-a o budućnosti rada, Bruxelles, 15. i 16. studenog 2016.

1

(2)  SL C 230, 14.7.2015., str. 24.

2

---

| 11.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 129/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 129/11

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Suradnja s civilnim društvom radi sprečavanja radikalizacije mladih”

(samoinicijativno mišljenje)

(2018/C 129/03)

Izvjestitelj:
  Christian MOOS

| Zahtjev za savjetovanje: | 27.4.2017. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 29. stavak 2. Poslovnika |
| | |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 8.11.2017. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 6.12.2017. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 530 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 138/0/12 |

Zahtjev za savjetovanje:

27.4.2017.

Pravni temelj:

pravilo 29. stavak 2. Poslovnika

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

8.11.2017.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

6.12.2017.

Plenarno zasjedanje br.:

530

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

138/0/12

1.   Zaključci

| 1.1. | Za sprečavanje radikalizacije mladih potrebna je dugoročna predanost različitih dionika, a organizacije civilnog društva imaju važnu ulogu u tom postupku. Civilno društvo pridonosi socijalnoj otpornosti na radikalizaciju utemeljenoj na vrijednostima. |
| --- | --- |

1.1.

Za sprečavanje radikalizacije mladih potrebna je dugoročna predanost različitih dionika, a organizacije civilnog društva imaju važnu ulogu u tom postupku. Civilno društvo pridonosi socijalnoj otpornosti na radikalizaciju utemeljenoj na vrijednostima.

| 1.2. | Države članice i institucije EU-a moraju u većoj mjeri prepoznati dionike civilnog društva kao partnere, umjesto da ih iskorištavaju kao alat za borbu protiv nasilnog ekstremizma. Najbolje prakse, programi i druge inicijative za prevenciju već postoje u svim područjima sprečavanja radikalizacije, ali ne dobivaju dostatnu održivu i dugoročnu potporu te su podložne smanjenju proračuna. |
| --- | --- |

1.2.

Države članice i institucije EU-a moraju u većoj mjeri prepoznati dionike civilnog društva kao partnere, umjesto da ih iskorištavaju kao alat za borbu protiv nasilnog ekstremizma. Najbolje prakse, programi i druge inicijative za prevenciju već postoje u svim područjima sprečavanja radikalizacije, ali ne dobivaju dostatnu održivu i dugoročnu potporu te su podložne smanjenju proračuna.

| 1.3. | EGSO se zalaže za usvajanje pristupa na razini više agencija za sprečavanje radikalizacije koji zahtijeva opsežnu izgradnju kapaciteta u svim relevantnim sektorima. Takav pristup okuplja tvorce politika, nacionalne institucije kao što su policija i zatvori, socijalne radnike (osobito osobe koje rade s mladima), akademsku zajednicu i medije, poduzetnike i poduzeća te predstavnike organiziranog civilnog društva, uključujući organizacije koje predstavljaju obitelji i organizacije socijalnih partnera, s posebnim naglaskom na organizacijama mladih. |
| --- | --- |

1.3.

EGSO se zalaže za usvajanje pristupa na razini više agencija za sprečavanje radikalizacije koji zahtijeva opsežnu izgradnju kapaciteta u svim relevantnim sektorima. Takav pristup okuplja tvorce politika, nacionalne institucije kao što su policija i zatvori, socijalne radnike (osobito osobe koje rade s mladima), akademsku zajednicu i medije, poduzetnike i poduzeća te predstavnike organiziranog civilnog društva, uključujući organizacije koje predstavljaju obitelji i organizacije socijalnih partnera, s posebnim naglaskom na organizacijama mladih.

| 1.4. | Potrebno je više nacionalne i europske potpore organizacijama civilnog društva, više održivih i dugotrajnih proračunskih sredstava te koordinacija, umrežavanje i provedba politike na razini EU-a. Stoga je u okviru Strategije EU-a za borbu protiv radikalizacije i novačenja terorista potrebno pružiti još više pozornosti uključivanju dionika civilnog društva i pružanju potpore tim dionicima jer borba protiv radikalizacije predstavlja zajedničku odgovornost politike i društva. Program osnaživanja civilnog društva, započet u okviru Internetskog foruma EU-a, mogao bi biti poticajna inicijativa u tom kontekstu (1). |
| --- | --- |

1.4.

Potrebno je više nacionalne i europske potpore organizacijama civilnog društva, više održivih i dugotrajnih proračunskih sredstava te koordinacija, umrežavanje i provedba politike na razini EU-a. Stoga je u okviru Strategije EU-a za borbu protiv radikalizacije i novačenja terorista potrebno pružiti još više pozornosti uključivanju dionika civilnog društva i pružanju potpore tim dionicima jer borba protiv radikalizacije predstavlja zajedničku odgovornost politike i društva. Program osnaživanja civilnog društva, započet u okviru Internetskog foruma EU-a, mogao bi biti poticajna inicijativa u tom kontekstu (1).

| 1.5. | Strukture civilnog društva i socijalnih partnera trebaju se više uključiti u Mrežu za osvješćivanje o radikalizaciji (2). Države članice trebale bi preuzeti proaktivniju ulogu u poticanju uspostave struktura nalik RAN-u na regionalnoj ili lokalnoj razini. |
| --- | --- |

1.5.

Strukture civilnog društva i socijalnih partnera trebaju se više uključiti u Mrežu za osvješćivanje o radikalizaciji (2). Države članice trebale bi preuzeti proaktivniju ulogu u poticanju uspostave struktura nalik RAN-u na regionalnoj ili lokalnoj razini.

| 1.6. | Mreža EU-a za osvješćivanje o radikalizaciji (RAN) i alati koji su stavljeni na raspolaganje Komisiji predstavljaju korak u pravome smjeru, ali ih je potrebno u većoj mjeri usmjeriti na strukture lokalnog civilnog društva te im osigurati više osoblja i resursa kako bi se zaista okupili stručnjaci iz javnog sektora i organiziranog civilnog društva. |
| --- | --- |

1.6.

Mreža EU-a za osvješćivanje o radikalizaciji (RAN) i alati koji su stavljeni na raspolaganje Komisiji predstavljaju korak u pravome smjeru, ali ih je potrebno u većoj mjeri usmjeriti na strukture lokalnog civilnog društva te im osigurati više osoblja i resursa kako bi se zaista okupili stručnjaci iz javnog sektora i organiziranog civilnog društva.

| 1.7. | Države članice trebale bi u cijelosti iskoristiti instrumente i programe EU-a za sprečavanje radikalizacije, uključujući Europsku mrežu za strateško komuniciranje – mrežu za suradnju 26 država članica putem koje one razmjenjuju analize, dobre prakse i ideje o upotrebi strateške komunikacije u borbi protiv nasilnog ekstremizma (3). |
| --- | --- |

1.7.

Države članice trebale bi u cijelosti iskoristiti instrumente i programe EU-a za sprečavanje radikalizacije, uključujući Europsku mrežu za strateško komuniciranje – mrežu za suradnju 26 država članica putem koje one razmjenjuju analize, dobre prakse i ideje o upotrebi strateške komunikacije u borbi protiv nasilnog ekstremizma (3).

| 1.8. | Uloga sindikata je važna jer oni predstavljaju radnike u svim relevantnim javnim sektorima. Potrebno je osobito takvo osoblje obrazovati o sprečavanju radikalizacije, uz usku suradnju sa stručnim tijelima civilnog društva. |
| --- | --- |

1.8.

Uloga sindikata je važna jer oni predstavljaju radnike u svim relevantnim javnim sektorima. Potrebno je osobito takvo osoblje obrazovati o sprečavanju radikalizacije, uz usku suradnju sa stručnim tijelima civilnog društva.

| 1.9. | EGSO pozdravlja uspostavu Stručne skupine Komisije na visokoj razini, koja će pomoći Komisiji u pružanju snažnijeg odgovora na radikalizaciju i nasilni ekstremizam boljom političkom koordinacijom i uključivanjem svih relevantnih dionika, uključujući civilno društvo. |
| --- | --- |

1.9.

EGSO pozdravlja uspostavu Stručne skupine Komisije na visokoj razini, koja će pomoći Komisiji u pružanju snažnijeg odgovora na radikalizaciju i nasilni ekstremizam boljom političkom koordinacijom i uključivanjem svih relevantnih dionika, uključujući civilno društvo.

| 1.10. | Posebno savjetovanje, usluge podrške i mreže koje pomažu pri utvrđivanju znakova radikalizacije, istodobno sprečavajući bilo kakvu vrstu diskriminacije, moraju se staviti na raspolaganje ne samo osoblju javnih službi kao što su škole, nego i obiteljima. |
| --- | --- |

1.10.

Posebno savjetovanje, usluge podrške i mreže koje pomažu pri utvrđivanju znakova radikalizacije, istodobno sprečavajući bilo kakvu vrstu diskriminacije, moraju se staviti na raspolaganje ne samo osoblju javnih službi kao što su škole, nego i obiteljima.

| 1.11. | EGSO naglašava važnost uključivog formalnog i neformalnog obrazovanja, koje je prijeko potrebno za aktivno sudjelovanje u raznolikom društvu, podučavanje kritičkog razmišljanja i medijske pismenosti, kao i pridonošenje otpornosti društva na protudemokratske, ksenofobne i populističke tendencije koje u nekim slučajevima imaju sve snažniji utjecaj na središnji politički diskurs jer se on prilagođava ksenofobnim nazorima i stajalištima. |
| --- | --- |

1.11.

EGSO naglašava važnost uključivog formalnog i neformalnog obrazovanja, koje je prijeko potrebno za aktivno sudjelovanje u raznolikom društvu, podučavanje kritičkog razmišljanja i medijske pismenosti, kao i pridonošenje otpornosti društva na protudemokratske, ksenofobne i populističke tendencije koje u nekim slučajevima imaju sve snažniji utjecaj na središnji politički diskurs jer se on prilagođava ksenofobnim nazorima i stajalištima.

| 1.12. | U okviru napora za sprečavanje radikalizacije mladih posebnu pozornost treba posvetiti radu s mladima u okviru civilnog društva i njegovim organizacijama mladih koje osiguravaju alternativne identifikacijske strukture i mogućnosti, kao i siguran prostor za dijalog, uključujući aktivno slušanje, i osobno izražavanje, te u njih ulagati. |
| --- | --- |

1.12.

U okviru napora za sprečavanje radikalizacije mladih posebnu pozornost treba posvetiti radu s mladima u okviru civilnog društva i njegovim organizacijama mladih koje osiguravaju alternativne identifikacijske strukture i mogućnosti, kao i siguran prostor za dijalog, uključujući aktivno slušanje, i osobno izražavanje, te u njih ulagati.

| 1.13. | Ulaganje u hvatanje ukoštac s vrlo visokim stopama nezaposlenosti mladih i veoma raširenom nestabilnosti radnih mjesta u mnogim državama EU-a potrebno je također smatrati načinom sprečavanja radikalizacije. Osim toga, EGSO poziva na davanje većeg prioriteta većem ulaganju u borbu protiv siromaštva i integraciji mladih u društvo te sustav obrazovanja i tržište rada. |
| --- | --- |

1.13.

Ulaganje u hvatanje ukoštac s vrlo visokim stopama nezaposlenosti mladih i veoma raširenom nestabilnosti radnih mjesta u mnogim državama EU-a potrebno je također smatrati načinom sprečavanja radikalizacije. Osim toga, EGSO poziva na davanje većeg prioriteta većem ulaganju u borbu protiv siromaštva i integraciji mladih u društvo te sustav obrazovanja i tržište rada.

| 1.14. | EGSO naglašava ključnu ulogu i društvenu odgovornost vjerskih zajednica u sprečavanju radikalizacije te poziva na jači strateški angažman u obrani pravila i vrijednosti liberalne demokracije te u promicanju međukulturnog dijaloga utemeljenog na vrijednostima, mira i nenasilja. |
| --- | --- |

1.14.

EGSO naglašava ključnu ulogu i društvenu odgovornost vjerskih zajednica u sprečavanju radikalizacije te poziva na jači strateški angažman u obrani pravila i vrijednosti liberalne demokracije te u promicanju međukulturnog dijaloga utemeljenog na vrijednostima, mira i nenasilja.

| 1.15. | Aktivna partnerstva s poduzećima mogu pridonijeti sprečavanju radikalizacije. Poduzeća koja se bave društvenim medijima također se moraju uključiti u suzbijanje govora mržnje, alternativnih činjenica i ekstremističkih diskursa u svojem mediju. |
| --- | --- |

1.15.

Aktivna partnerstva s poduzećima mogu pridonijeti sprečavanju radikalizacije. Poduzeća koja se bave društvenim medijima također se moraju uključiti u suzbijanje govora mržnje, alternativnih činjenica i ekstremističkih diskursa u svojem mediju.

| 1.16. | EU bi trebao pokazati snažan interes za sprečavanje radikalizacije i uže surađivati s organizacijama civilnog društva iz trećih zemalja. |
| --- | --- |

1.16.

EU bi trebao pokazati snažan interes za sprečavanje radikalizacije i uže surađivati s organizacijama civilnog društva iz trećih zemalja.

| 1.17. | Važno je zaustaviti financijske tokove kojima se pruža potpora ekstremističkim strukturama unutar EU-a kao i iz trećih zemalja, a koji umanjuju učinak napora javnih tijela i civilnog društva uloženih u sprečavanje radikalizacije. |
| --- | --- |

1.17.

Važno je zaustaviti financijske tokove kojima se pruža potpora ekstremističkim strukturama unutar EU-a kao i iz trećih zemalja, a koji umanjuju učinak napora javnih tijela i civilnog društva uloženih u sprečavanje radikalizacije.

2.   Kontekst

| 2.1. | Ovo se mišljenje bavi dugoročnim i učinkovitim mjerama poduzetima u ranoj fazi kako bi se spriječila radikalizacija mladih. Za potrebe mišljenja radikalizacija se smatra procesom u kojem pojedinci ili skupine postaju ekstremisti (4) i naposljetku počnu koristiti, promicati i zalagati se za nasilje u svrhu ostvarenja svojih ciljeva. Radikalizacija koja dovodi do nasilnog ekstremizma specifičan je proces koji se ne smije zamijeniti s političkim radikalizmom ili nenasilnim radikalnim idejama ili djelovanjem kao niti s legitimnom demokratskom oporbom. Ona je neodvojivo povezana s nasilnim ekstremizmom, kao što je opisano u rezoluciji Europskog parlamenta iz 2015., te se može pojaviti u različitim društvenim kontekstima. U mišljenju se ističu važne aktivnosti koje se poduzimaju u okviru projekata civilnog društva i suradnje između vladinih tijela, socijalnih partnera i civilnog društva te se poziva na nastavak napora za izradu dosljednog koncepta na razini EU-a, uključujući održivu i učinkovitu europsku potporu, financiranje i koordinaciju. |
| --- | --- |

2.1.

Ovo se mišljenje bavi dugoročnim i učinkovitim mjerama poduzetima u ranoj fazi kako bi se spriječila radikalizacija mladih. Za potrebe mišljenja radikalizacija se smatra procesom u kojem pojedinci ili skupine postaju ekstremisti (4) i naposljetku počnu koristiti, promicati i zalagati se za nasilje u svrhu ostvarenja svojih ciljeva. Radikalizacija koja dovodi do nasilnog ekstremizma specifičan je proces koji se ne smije zamijeniti s političkim radikalizmom ili nenasilnim radikalnim idejama ili djelovanjem kao niti s legitimnom demokratskom oporbom. Ona je neodvojivo povezana s nasilnim ekstremizmom, kao što je opisano u rezoluciji Europskog parlamenta iz 2015., te se može pojaviti u različitim društvenim kontekstima. U mišljenju se ističu važne aktivnosti koje se poduzimaju u okviru projekata civilnog društva i suradnje između vladinih tijela, socijalnih partnera i civilnog društva te se poziva na nastavak napora za izradu dosljednog koncepta na razini EU-a, uključujući održivu i učinkovitu europsku potporu, financiranje i koordinaciju.

| 2.2. | EGSO bi želio istaknuti da se valja posvetiti izradi zajedničkih definicija i postizanju zajedničkog razumijevanja – u svim državama članicama i u akademskim krugovima – pojava kao što su radikalizacija ili nasilno, antidemokratsko djelovanje ili terorizam te poveznica među tim pojavama. EGSO stoga želi nastaviti istraživati te teme sa stajališta civilnog društva kako bi se ta pitanja sagledala i iz drugih perspektiva. |
| --- | --- |

2.2.

EGSO bi želio istaknuti da se valja posvetiti izradi zajedničkih definicija i postizanju zajedničkog razumijevanja – u svim državama članicama i u akademskim krugovima – pojava kao što su radikalizacija ili nasilno, antidemokratsko djelovanje ili terorizam te poveznica među tim pojavama. EGSO stoga želi nastaviti istraživati te teme sa stajališta civilnog društva kako bi se ta pitanja sagledala i iz drugih perspektiva.

| 2.3. | Nasilni ekstremizam koji je motiviran radikalnim ideologijama ima mnogo lica, a mnoga od njih su mlada. Pretežito se novače mladi ljudi, koji potječu iz širokog raspona društveno-gospodarskih okruženja i imaju vrlo različite razine obrazovanja. U sve većoj mjeri novače se i mlade žene. |
| --- | --- |

2.3.

Nasilni ekstremizam koji je motiviran radikalnim ideologijama ima mnogo lica, a mnoga od njih su mlada. Pretežito se novače mladi ljudi, koji potječu iz širokog raspona društveno-gospodarskih okruženja i imaju vrlo različite razine obrazovanja. U sve većoj mjeri novače se i mlade žene.

| 2.4. | Mlade osobe podložne radikalizaciji koja može dovesti do nasilnog ekstremizma često osjećaju da ih društvo isključuje i marginalizira ili ih zbunjuju pitanja povezana s identitetom i promjena identiteta. Radikalne ideologije često tvrde da pružaju smjernice, vodstvo i potporu u svakodnevnom životu i neutraliziraju osjećaje inferiornosti izazvane različitim razlozima. Civilno društvo može upravo u vezi s time imati važnu ulogu osiguravanjem alternativa i, općenitije gledano, pridonijeti održivoj socijalnoj otpornosti na radikalizaciju utemeljenoj na vrijednostima. |
| --- | --- |

2.4.

Mlade osobe podložne radikalizaciji koja može dovesti do nasilnog ekstremizma često osjećaju da ih društvo isključuje i marginalizira ili ih zbunjuju pitanja povezana s identitetom i promjena identiteta. Radikalne ideologije često tvrde da pružaju smjernice, vodstvo i potporu u svakodnevnom životu i neutraliziraju osjećaje inferiornosti izazvane različitim razlozima. Civilno društvo može upravo u vezi s time imati važnu ulogu osiguravanjem alternativa i, općenitije gledano, pridonijeti održivoj socijalnoj otpornosti na radikalizaciju utemeljenoj na vrijednostima.

| 2.5. | Postupak radikalizacije može biti veoma brz te se često odvija unutar nekoliko tjedana ili mjeseci. Društveni mediji imaju važnu ulogu jer osiguravaju anonimne i brze platforme za novačenje i širenje propagande. |
| --- | --- |

2.5.

Postupak radikalizacije može biti veoma brz te se često odvija unutar nekoliko tjedana ili mjeseci. Društveni mediji imaju važnu ulogu jer osiguravaju anonimne i brze platforme za novačenje i širenje propagande.

3.   Opće napomene

| 3.1. | Države članice snose primarnu odgovornost za svoju nacionalnu sigurnost. Međutim, koordinacija i provedba odgovarajućih mjera na europskoj razini postat će otežanija u slučaju nejasne koordinacije na međuinstitucionalnoj razini i nepostojanja sveobuhvatnog pristupa. To postaje sve problematičnije s obzirom na prekograničnu prirodu terorizma i radikalizacije, koja zahtijeva veću koordinaciju, umrežavanje i provedbu politike na razini EU-a. |
| --- | --- |

3.1.

Države članice snose primarnu odgovornost za svoju nacionalnu sigurnost. Međutim, koordinacija i provedba odgovarajućih mjera na europskoj razini postat će otežanija u slučaju nejasne koordinacije na međuinstitucionalnoj razini i nepostojanja sveobuhvatnog pristupa. To postaje sve problematičnije s obzirom na prekograničnu prirodu terorizma i radikalizacije, koja zahtijeva veću koordinaciju, umrežavanje i provedbu politike na razini EU-a.

| 3.2. | Sve su inicijative EU-a za borbu protiv radikalizacije od 2005. naovamo provedene u skladu sa Strategijom EU-a za borbu protiv radikalizacije i novačenja terorista, koja je ažurirana 2008. te potom 2014. Strategija EU-a također se odražava u dvije komunikacije iz 2014. (5) i 2016. (6), kao i u nekoliko zaključaka Vijeća (7), izvješću Europskog parlamenta iz 2015. te mišljenju Odbora regija iz 2016. (8). U okviru strategije EU-a potrebno je pružiti više pozornosti uključivanju dionika civilnog društva i pružanju potpore tim dionicima. Politika i društvo imaju zajedničku odgovornost za hvatanje ukoštac s nezadovoljstvom koje mladi osjećaju u pogledu vrijednosti liberalnog demokratskog sustava i borbu protiv njihove radikalizacije. |
| --- | --- |

3.2.

Sve su inicijative EU-a za borbu protiv radikalizacije od 2005. naovamo provedene u skladu sa Strategijom EU-a za borbu protiv radikalizacije i novačenja terorista, koja je ažurirana 2008. te potom 2014. Strategija EU-a također se odražava u dvije komunikacije iz 2014. (5) i 2016. (6), kao i u nekoliko zaključaka Vijeća (7), izvješću Europskog parlamenta iz 2015. te mišljenju Odbora regija iz 2016. (8). U okviru strategije EU-a potrebno je pružiti više pozornosti uključivanju dionika civilnog društva i pružanju potpore tim dionicima. Politika i društvo imaju zajedničku odgovornost za hvatanje ukoštac s nezadovoljstvom koje mladi osjećaju u pogledu vrijednosti liberalnog demokratskog sustava i borbu protiv njihove radikalizacije.

| 3.3. | Europskoj komisiji služi na čast što je u veoma ranoj fazi prepoznala važnosti sveobuhvatnog pristupa za sprečavanje radikalizacije. Komisija je izrazila potporu razmjeni iskustava i najboljih praksi na razini EU-a u okviru RAN-a. Komisija je u Europskom programu sigurnosti od 28. travnja 2015. (9) predvidjela uspostavu centra izvrsnosti u okviru RAN-a, do koje je došlo 1. listopada 2015. Posebno valja spomenuti Internetski forum EU-a osnovan 3. prosinca 2015. Revidirane smjernice za Strategiju EU-a za borbu protiv radikalizacije i novačenja terorista od 24. svibnja 2017. (10) tješnje su povezane s iskustvima i preporukama RAN-a te su stoga usmjerene i na povećanje sudjelovanja civilnog društva u višeagencijskom pristupu. |
| --- | --- |

3.3.

Europskoj komisiji služi na čast što je u veoma ranoj fazi prepoznala važnosti sveobuhvatnog pristupa za sprečavanje radikalizacije. Komisija je izrazila potporu razmjeni iskustava i najboljih praksi na razini EU-a u okviru RAN-a. Komisija je u Europskom programu sigurnosti od 28. travnja 2015. (9) predvidjela uspostavu centra izvrsnosti u okviru RAN-a, do koje je došlo 1. listopada 2015. Posebno valja spomenuti Internetski forum EU-a osnovan 3. prosinca 2015. Revidirane smjernice za Strategiju EU-a za borbu protiv radikalizacije i novačenja terorista od 24. svibnja 2017. (10) tješnje su povezane s iskustvima i preporukama RAN-a te su stoga usmjerene i na povećanje sudjelovanja civilnog društva u višeagencijskom pristupu.

| 3.4. | U svojoj komunikaciji o sprečavanju radikalizacije koja dovodi do nasilnog ekstremizma (11) Europska je komisija najavila da će iznijeti prijedlog preporuke Vijeća o promicanju socijalne uključenosti. EGSO podupire te planove i potiče Europsku komisiju da takav prijedlog u bliskoj budućnosti izradi i predstavi. |
| --- | --- |

3.4.

U svojoj komunikaciji o sprečavanju radikalizacije koja dovodi do nasilnog ekstremizma (11) Europska je komisija najavila da će iznijeti prijedlog preporuke Vijeća o promicanju socijalne uključenosti. EGSO podupire te planove i potiče Europsku komisiju da takav prijedlog u bliskoj budućnosti izradi i predstavi.

| 3.5. | U cilju povećanja napora uloženih u sprečavanje i suzbijanje radikalizacije koja dovodi do nasilnog ekstremizma i terorizma te poboljšanja koordinacije i suradnje među svim relevantnim dionicima, Komisija je osnovala skupinu stručnjaka na visokoj razini u području sprečavanja i suzbijanja radikalizacije (Stručna skupina Komisije na visokoj razini za radikalizaciju). Ta će skupina davati savjete o daljnjem razvoju politika EU-a u području sprečavanja radikalizacije koja dovodi do nasilnog ekstremizma i terorizma te o mogućnostima bolje strukturirane buduće suradnje u tom području među raznim dionicima, uključujući aktere u praksi i države članice. |
| --- | --- |

3.5.

U cilju povećanja napora uloženih u sprečavanje i suzbijanje radikalizacije koja dovodi do nasilnog ekstremizma i terorizma te poboljšanja koordinacije i suradnje među svim relevantnim dionicima, Komisija je osnovala skupinu stručnjaka na visokoj razini u području sprečavanja i suzbijanja radikalizacije (Stručna skupina Komisije na visokoj razini za radikalizaciju). Ta će skupina davati savjete o daljnjem razvoju politika EU-a u području sprečavanja radikalizacije koja dovodi do nasilnog ekstremizma i terorizma te o mogućnostima bolje strukturirane buduće suradnje u tom području među raznim dionicima, uključujući aktere u praksi i države članice.

| 3.6. | Međutim, EGSO smatra da su inicijative EU-a i država članica za sprečavanje radikalizacije, kao i koraci poduzeti kako bi se one provele, i dalje nedostatne. Velik broj trenutačnih politika EU-a prekomjerno je usmjeren na organizacije civilnog društva kao alate (umjesto partnere) za borbu protiv nasilnog ekstremizma (npr. kao alate za razvoj protupropagande na internetu). Odbor smatra i da su te politike uglavnom potaknute „kriznim” događajima kao što su teroristički napadi tijekom posljednjih godina, zbog čega se čini da su poglavito usmjerene na islamistički terorizam i kratkoročnu, represivnu sigurnosnu politiku (12), a zapravo je više ekstremističkih prijetnji koje se zloporabom religija koriste kao opravdanjem i potječu od ekstremističkih političkih skupina. Umjesto toga, moramo ulagati u održive i dugoročne napore za sprječavanje radikalizacije. EGSO je u svojim mišljenjima o politici EU-a za borbu protiv terorizma (2011.) (13) i o Programu EU-a za razdoblje do 2030. (14) već pozvao na veće sudjelovanje civilnog društva i lokalnih dionika te da im se pruži dodatna institucionalna potpora (15) jer imaju važnu ulogu u razvoju povjerenja, društvenog angažmana i demokratske uključenosti na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

3.6.

Međutim, EGSO smatra da su inicijative EU-a i država članica za sprečavanje radikalizacije, kao i koraci poduzeti kako bi se one provele, i dalje nedostatne. Velik broj trenutačnih politika EU-a prekomjerno je usmjeren na organizacije civilnog društva kao alate (umjesto partnere) za borbu protiv nasilnog ekstremizma (npr. kao alate za razvoj protupropagande na internetu). Odbor smatra i da su te politike uglavnom potaknute „kriznim” događajima kao što su teroristički napadi tijekom posljednjih godina, zbog čega se čini da su poglavito usmjerene na islamistički terorizam i kratkoročnu, represivnu sigurnosnu politiku (12), a zapravo je više ekstremističkih prijetnji koje se zloporabom religija koriste kao opravdanjem i potječu od ekstremističkih političkih skupina. Umjesto toga, moramo ulagati u održive i dugoročne napore za sprječavanje radikalizacije. EGSO je u svojim mišljenjima o politici EU-a za borbu protiv terorizma (2011.) (13) i o Programu EU-a za razdoblje do 2030. (14) već pozvao na veće sudjelovanje civilnog društva i lokalnih dionika te da im se pruži dodatna institucionalna potpora (15) jer imaju važnu ulogu u razvoju povjerenja, društvenog angažmana i demokratske uključenosti na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | EGSO se snažno zalaže za usvajanje pristupa na razini više agencija za sprečavanje radikalizacije. To će zahtijevati opsežnu izgradnju kapaciteta u svim relevantnim sektorima. Tim se pristupom na razini više agencija okupljaju tvorci politika, nacionalne institucije kao što su tijela za provedbu zakona i zatvori, socijalni radnici, akademska zajednica i mediji te predstavnici organiziranog civilnog društva, kao i organizacije socijalnih partnera u tom području, kao što su sindikati policije, pravosudne policije i učitelja. |
| --- | --- |

4.1.

EGSO se snažno zalaže za usvajanje pristupa na razini više agencija za sprečavanje radikalizacije. To će zahtijevati opsežnu izgradnju kapaciteta u svim relevantnim sektorima. Tim se pristupom na razini više agencija okupljaju tvorci politika, nacionalne institucije kao što su tijela za provedbu zakona i zatvori, socijalni radnici, akademska zajednica i mediji te predstavnici organiziranog civilnog društva, kao i organizacije socijalnih partnera u tom području, kao što su sindikati policije, pravosudne policije i učitelja.

| 4.2. | EGSO naglašava ulogu civilnog društva u borbi protiv radikalizacije i napominje da se njegov cjelokupan doprinos ne smije ograničiti pitanjima sigurnosne politike. U ovom se mišljenju navode primjeri aktivnosti i projekata civilnog društva kojima se doprinosi većoj društvenoj održivosti i uključenosti. To je jedno od brojnih područja u kojima civilno društvo daje velik doprinos koji uvelike nadilazi svaku zamislivu mjeru sigurnosne politike. |
| --- | --- |

4.2.

EGSO naglašava ulogu civilnog društva u borbi protiv radikalizacije i napominje da se njegov cjelokupan doprinos ne smije ograničiti pitanjima sigurnosne politike. U ovom se mišljenju navode primjeri aktivnosti i projekata civilnog društva kojima se doprinosi većoj društvenoj održivosti i uključenosti. To je jedno od brojnih područja u kojima civilno društvo daje velik doprinos koji uvelike nadilazi svaku zamislivu mjeru sigurnosne politike.

| 4.3. | EGSO stoga pozdravlja mrežu tvoraca politika za prevenciju na nacionalnoj razini koju je Komisija uspostavila u veljači 2017., a koja je usmjerena na povećanje razmjene znanja i iskustva u državama članicama te njihova sudjelovanja u aktivnostima RAN-a. Novoosnovana Stručna skupina Komisije na visokoj razini za radikalizaciju daljnji je korak prema jačanju te razmjene među svim relevantnim dionicima. |
| --- | --- |

4.3.

EGSO stoga pozdravlja mrežu tvoraca politika za prevenciju na nacionalnoj razini koju je Komisija uspostavila u veljači 2017., a koja je usmjerena na povećanje razmjene znanja i iskustva u državama članicama te njihova sudjelovanja u aktivnostima RAN-a. Novoosnovana Stručna skupina Komisije na visokoj razini za radikalizaciju daljnji je korak prema jačanju te razmjene među svim relevantnim dionicima.

| 4.4. | Države članice trebale bi u cijelosti iskoristiti instrumente i programe EU-a za sprečavanje radikalizacije te bi same trebale osigurati odgovarajuća proračunska sredstva, koja nedostaju gotovo svugdje. Mjere za sprečavanje radikalizacije zahtijevaju dugoročnu predanost kako bi rezultati bili održivi. |
| --- | --- |

4.4.

Države članice trebale bi u cijelosti iskoristiti instrumente i programe EU-a za sprečavanje radikalizacije te bi same trebale osigurati odgovarajuća proračunska sredstva, koja nedostaju gotovo svugdje. Mjere za sprečavanje radikalizacije zahtijevaju dugoročnu predanost kako bi rezultati bili održivi.

| 4.5. | Sindikati imaju osobitu važnu ulogu jer predstavljaju, između ostaloga, osoblje koje radi sa strankama u svim relevantnim sektorima te jer mogu pružiti osposobljavanje i usluge svojim članovima. EGSO stoga poziva i na to da se javnim službama i socijalnim radnicima osigura dovoljno osoblja i resursa na svim razinama, osobito na lokalnoj razini. Na primjer, povećanje prisutnosti policije na mjestima na kojima postoji rizik od kriminala može spriječiti pojavu područja s visokim razinama nasilja u kojima vlada bezakonje. |
| --- | --- |

4.5.

Sindikati imaju osobitu važnu ulogu jer predstavljaju, između ostaloga, osoblje koje radi sa strankama u svim relevantnim sektorima te jer mogu pružiti osposobljavanje i usluge svojim članovima. EGSO stoga poziva i na to da se javnim službama i socijalnim radnicima osigura dovoljno osoblja i resursa na svim razinama, osobito na lokalnoj razini. Na primjer, povećanje prisutnosti policije na mjestima na kojima postoji rizik od kriminala može spriječiti pojavu područja s visokim razinama nasilja u kojima vlada bezakonje.

| 4.6. | Uključivo formalno i neformalno obrazovanje ključno je za aktivno sudjelovanje u društvu. Njime se mogu uspostaviti tolerantna i pluralistička društva promicanjem svijesti o liberalnim i humanističkim vrijednostima i standardima koji se temelje na demokraciji i vladavini prava. Školovanje, obrazovanje i strukovno osposobljavanje, kao i inicijative za rad s mladima ključne su institucije koje mogu imati ulogu u ranom sprečavanju radikalizacije ako se u okviru njih podučava kritičko mišljenje i medijska pismenost (16) te, u kombinaciji s funkcionalnim tržištima rada, promiče socijalna integracija osiguravanjem dobrih izgleda, osobito za mlade. Dobri sustavi obrazovanja i osposobljavanja ne mogu sami spriječiti radikalizaciju, ali mogu povećati otpornost na nju. |
| --- | --- |

4.6.

Uključivo formalno i neformalno obrazovanje ključno je za aktivno sudjelovanje u društvu. Njime se mogu uspostaviti tolerantna i pluralistička društva promicanjem svijesti o liberalnim i humanističkim vrijednostima i standardima koji se temelje na demokraciji i vladavini prava. Školovanje, obrazovanje i strukovno osposobljavanje, kao i inicijative za rad s mladima ključne su institucije koje mogu imati ulogu u ranom sprečavanju radikalizacije ako se u okviru njih podučava kritičko mišljenje i medijska pismenost (16) te, u kombinaciji s funkcionalnim tržištima rada, promiče socijalna integracija osiguravanjem dobrih izgleda, osobito za mlade. Dobri sustavi obrazovanja i osposobljavanja ne mogu sami spriječiti radikalizaciju, ali mogu povećati otpornost na nju.

| 4.7. | Potrebno je pojačati obrazovni rad i izvan državnog školskog sustava, a relevantnim inicijativama civilnog društva potrebno je pružiti još više potpore kako bi se stvorila međukulturna osviještenost te, istodobno, jasna predanost slobodi, liberalnoj demokraciji i vladavini prava. Prevenciji se može aktivno pridonijeti informiranim pristupom različitim kulturama i svjetskim regijama, osobito u kontekstu migracijske krize, ali i pristupom kojim se prenosi beskompromisno razumijevanje vrijednosti našeg društva, kao što je uloga muškaraca i žena utemeljena na jednakosti i jednakim prilikama. |
| --- | --- |

4.7.

Potrebno je pojačati obrazovni rad i izvan državnog školskog sustava, a relevantnim inicijativama civilnog društva potrebno je pružiti još više potpore kako bi se stvorila međukulturna osviještenost te, istodobno, jasna predanost slobodi, liberalnoj demokraciji i vladavini prava. Prevenciji se može aktivno pridonijeti informiranim pristupom različitim kulturama i svjetskim regijama, osobito u kontekstu migracijske krize, ali i pristupom kojim se prenosi beskompromisno razumijevanje vrijednosti našeg društva, kao što je uloga muškaraca i žena utemeljena na jednakosti i jednakim prilikama.

| 4.8. | Točnije, potrebno je više ulagati u rad s mladima u okviru civilnog društva i njegove organizacije mladih koje organiziraju kulturne i sportske aktivnosti te druge aktivnosti u slobodno vrijeme u cilju osiguravanja alternativnih identifikacijskih struktura i mogućnosti, kao i sigurnih prostora za dijalog i osobno izražavanje. |
| --- | --- |

4.8.

Točnije, potrebno je više ulagati u rad s mladima u okviru civilnog društva i njegove organizacije mladih koje organiziraju kulturne i sportske aktivnosti te druge aktivnosti u slobodno vrijeme u cilju osiguravanja alternativnih identifikacijskih struktura i mogućnosti, kao i sigurnih prostora za dijalog i osobno izražavanje.

| 4.9. | Uz sektor javnog obrazovanja, osobito organizirano civilno društvo pruža važan doprinos razvoju visokokvalitetnih poruka i diskursa za suzbijanje učinka propagande i „ponuda” radikalnih skupina, kako je EGSO već istaknuo (17). Vjerske zajednice i, prije svega, svjedoci, žrtve i preživjeli iz regija u sukobu, kao i oni koji su napustili ekstremističke skupine, mogu pružiti vrijedan doprinos djelujući kao uzori. Upravo zbog toga što imaju ključnu ulogu u sprečavanju radikalizacije, obrazovnim sustavima, civilnom društvu i lokalnim tijelima potrebno je mnogo više dugoročne pomoći, potpore i financiranja. |
| --- | --- |

4.9.

Uz sektor javnog obrazovanja, osobito organizirano civilno društvo pruža važan doprinos razvoju visokokvalitetnih poruka i diskursa za suzbijanje učinka propagande i „ponuda” radikalnih skupina, kako je EGSO već istaknuo (17). Vjerske zajednice i, prije svega, svjedoci, žrtve i preživjeli iz regija u sukobu, kao i oni koji su napustili ekstremističke skupine, mogu pružiti vrijedan doprinos djelujući kao uzori. Upravo zbog toga što imaju ključnu ulogu u sprečavanju radikalizacije, obrazovnim sustavima, civilnom društvu i lokalnim tijelima potrebno je mnogo više dugoročne pomoći, potpore i financiranja.

5.   Posebne preporuke

| 5.1. | Odbor osobito pruža potporu inicijativi za promicanje dijaloga s tvorcima politika na europskoj i nacionalnoj razini te poziva na uspostavu formalnog okvira za redovite razmjene na svim razinama, čime će se RAN-u omogućiti da pruža praktične preporuke državama članicama i europskim institucijama. Uz to, sustavnije širenje RAN-ovih preporuka i rezultata moglo bi povećati njegov utjecaj na svim razinama. Stručna skupina Komisije na visokoj razini za radikalizaciju u tom će kontekstu pružiti preporuke. |
| --- | --- |

5.1.

Odbor osobito pruža potporu inicijativi za promicanje dijaloga s tvorcima politika na europskoj i nacionalnoj razini te poziva na uspostavu formalnog okvira za redovite razmjene na svim razinama, čime će se RAN-u omogućiti da pruža praktične preporuke državama članicama i europskim institucijama. Uz to, sustavnije širenje RAN-ovih preporuka i rezultata moglo bi povećati njegov utjecaj na svim razinama. Stručna skupina Komisije na visokoj razini za radikalizaciju u tom će kontekstu pružiti preporuke.

| 5.2. | EGSO u vezi s time pozdravlja ideju o sastavljanju pregleda postojećih programa za prevenciju i izlazak u svakoj državi članici. Takvi pregledi mogli bi biti dostupni i na europskoj razini, na primjer u okviru RAN-a, kako bi se poboljšao dijalog između vladinih tijela i dionika civilnog društva, stvarajući pritom sinergije i izbjegavajući udvostručivanje među programima. Potrebno je znatno poboljšati informacije o tim inicijativama diljem EU-a. |
| --- | --- |

5.2.

EGSO u vezi s time pozdravlja ideju o sastavljanju pregleda postojećih programa za prevenciju i izlazak u svakoj državi članici. Takvi pregledi mogli bi biti dostupni i na europskoj razini, na primjer u okviru RAN-a, kako bi se poboljšao dijalog između vladinih tijela i dionika civilnog društva, stvarajući pritom sinergije i izbjegavajući udvostručivanje među programima. Potrebno je znatno poboljšati informacije o tim inicijativama diljem EU-a.

| 5.3. | Strukture civilnog društva i socijalnih partnera koje su zainteresirane za sprečavanje radikalizacije ili su u njega već aktivno uključene trebale bi se više uključiti u RAN. Stoga, države članice trebale bi dodatno ohrabriti uspostavu struktura nalik RAN-u na regionalnoj ili lokalnoj razini. |
| --- | --- |

5.3.

Strukture civilnog društva i socijalnih partnera koje su zainteresirane za sprečavanje radikalizacije ili su u njega već aktivno uključene trebale bi se više uključiti u RAN. Stoga, države članice trebale bi dodatno ohrabriti uspostavu struktura nalik RAN-u na regionalnoj ili lokalnoj razini.

| 5.4. | Dionici civilnog društva, vladina tijela, udruge, uključujući sportske klubove i organizacije koje predstavljaju obitelji, škole, organizacije i aktivnosti mladih, vjerske zajednice, socijalne službe i policija trebaju surađivati kako bi se usvajanjem zajedničkog, interdisciplinarnog pristupa strategije za sprečavanje radikalizacije mogle pokrenuti u ranoj fazi. Stoga je o sprečavanju radikalizacije osobito potrebno obrazovati osoblje koje radi sa strankama u svim relevantnim područjima, uz usku suradnju sa stručnim strukturama civilnog društva. Uz to, potrebno je osigurati pristup osoblja relevantnim savjetodavnim tijelima i mrežama, kako bi se pridonijelo prepoznavanju znakova radikalizacije te istodobno spriječila bilo kakva vrsta diskriminacije. |
| --- | --- |

5.4.

Dionici civilnog društva, vladina tijela, udruge, uključujući sportske klubove i organizacije koje predstavljaju obitelji, škole, organizacije i aktivnosti mladih, vjerske zajednice, socijalne službe i policija trebaju surađivati kako bi se usvajanjem zajedničkog, interdisciplinarnog pristupa strategije za sprečavanje radikalizacije mogle pokrenuti u ranoj fazi. Stoga je o sprečavanju radikalizacije osobito potrebno obrazovati osoblje koje radi sa strankama u svim relevantnim područjima, uz usku suradnju sa stručnim strukturama civilnog društva. Uz to, potrebno je osigurati pristup osoblja relevantnim savjetodavnim tijelima i mrežama, kako bi se pridonijelo prepoznavanju znakova radikalizacije te istodobno spriječila bilo kakva vrsta diskriminacije.

| 5.5. | Lokalna tijela i njihove uprave imaju osobito važnu ulogu u prevenciji jer mogu okupiti sve dionike na lokalnoj razini. Potrebno je ojačati postojeće mehanizme financiranja na razini EU-a i nacionalnoj razini, učiniti ih dostupnijima smanjenjem birokratskih prepreka te im dodati znatna održiva financijska sredstva. |
| --- | --- |

5.5.

Lokalna tijela i njihove uprave imaju osobito važnu ulogu u prevenciji jer mogu okupiti sve dionike na lokalnoj razini. Potrebno je ojačati postojeće mehanizme financiranja na razini EU-a i nacionalnoj razini, učiniti ih dostupnijima smanjenjem birokratskih prepreka te im dodati znatna održiva financijska sredstva.

| 5.6. | EGSO poziva na veća ulaganja u obrazovanje, sustave osposobljavanja, rad s mladima i objekte za slobodno vrijeme kojima se promiče integracija i zajedničke demokratske vrijednosti cijelog EU-a. |
| --- | --- |

5.6.

EGSO poziva na veća ulaganja u obrazovanje, sustave osposobljavanja, rad s mladima i objekte za slobodno vrijeme kojima se promiče integracija i zajedničke demokratske vrijednosti cijelog EU-a.

| 5.7. | Države članice ne ulažu ni približno dovoljno u osiguravanje izvrsnih prilika za mlade, a time ni u borbu protiv radikalizacije, koju može potaknuti socijalna marginalizacija i nedostatak prilika, čiji je uzrok, primjerice, napuštanje obrazovanja. Općenito gledano, mjere za hvatanje ukoštac s visokom stopom nezaposlenosti mladih i neizvjesnim uvjetima zapošljavanja u mnogim državama EU-a potrebno je također smatrati načinom sprečavanja radikalizacije. |
| --- | --- |

5.7.

Države članice ne ulažu ni približno dovoljno u osiguravanje izvrsnih prilika za mlade, a time ni u borbu protiv radikalizacije, koju može potaknuti socijalna marginalizacija i nedostatak prilika, čiji je uzrok, primjerice, napuštanje obrazovanja. Općenito gledano, mjere za hvatanje ukoštac s visokom stopom nezaposlenosti mladih i neizvjesnim uvjetima zapošljavanja u mnogim državama EU-a potrebno je također smatrati načinom sprečavanja radikalizacije.

| 5.8. | Pitanjima kao što su identitet, rodni i kulturni sukobi povezani s ulogama, opseg društveno-gospodarskog sukoba i imigracija, kao i diskriminacija, socijalna isključenost i zlostavljanje, koja mogu iskoristiti ekstremističke skupine za ekstremističku propagandu, potrebno je pridavati veću pozornost u školskom obrazovanju i programima osposobljavanja državnih službenika, primjerice u tijelima za provedbu zakona i zatvorima. Međutim, glavnim predmetima u vezi s time, kao što je građanski odgoj, pridaje se premalo pozornosti u nastavnim planovima mnogih država članica EU-a. I dalje je ključno razviti medijske vještine u pogledu upotrebe interneta i društvenih medija među mladima, roditeljima i nastavnicima. |
| --- | --- |

5.8.

Pitanjima kao što su identitet, rodni i kulturni sukobi povezani s ulogama, opseg društveno-gospodarskog sukoba i imigracija, kao i diskriminacija, socijalna isključenost i zlostavljanje, koja mogu iskoristiti ekstremističke skupine za ekstremističku propagandu, potrebno je pridavati veću pozornost u školskom obrazovanju i programima osposobljavanja državnih službenika, primjerice u tijelima za provedbu zakona i zatvorima. Međutim, glavnim predmetima u vezi s time, kao što je građanski odgoj, pridaje se premalo pozornosti u nastavnim planovima mnogih država članica EU-a. I dalje je ključno razviti medijske vještine u pogledu upotrebe interneta i društvenih medija među mladima, roditeljima i nastavnicima.

| 5.9. | Nisu samo mlade osobe pogođene siromaštvom ili nezaposlenošću podložne radikalizaciji već i materijalna oskudica te nedostatak prilika i aktivnog sudjelovanja mogu dovesti do socijalne isključenosti, što pak može otvoriti vrata novačenju u radikalne skupine. Uz veće ulaganje u suzbijanje siromaštva, EGSO (18) poziva na davanje većeg prioriteta integraciji mladih u društvo, obrazovne sustave i tržište rada. EGSO ponavlja svoj poziv na uspostavu čvrstih sustava integracije u državama članicama, kojima se olakšava pristup tržištu rada, priznavanje kvalifikacija i osiguravanje strukovnog osposobljavanja i tečajeva jezika kao alata za integraciju, te odbacuje svaki oblik etničke i vjerske diskriminacije (19). |
| --- | --- |

5.9.

Nisu samo mlade osobe pogođene siromaštvom ili nezaposlenošću podložne radikalizaciji već i materijalna oskudica te nedostatak prilika i aktivnog sudjelovanja mogu dovesti do socijalne isključenosti, što pak može otvoriti vrata novačenju u radikalne skupine. Uz veće ulaganje u suzbijanje siromaštva, EGSO (18) poziva na davanje većeg prioriteta integraciji mladih u društvo, obrazovne sustave i tržište rada. EGSO ponavlja svoj poziv na uspostavu čvrstih sustava integracije u državama članicama, kojima se olakšava pristup tržištu rada, priznavanje kvalifikacija i osiguravanje strukovnog osposobljavanja i tečajeva jezika kao alata za integraciju, te odbacuje svaki oblik etničke i vjerske diskriminacije (19).

| 5.10. | Posebno savjetovanje i usluge podrške veoma su važni za obitelji mladih osoba zahvaćenih procesom radikalizacije. Slično tome, ako te obitelji primijete promjene u ponašanju mladih srodnika koje ukazuju na radikalizaciju, one moraju imati pristup relevantnim osobama za kontakt i umrežavanju. S obzirom na njihovu pristupačnost, organizacijama i inicijativama civilnog društva osobito je potrebna potpora u oblikovanju programa za dijalog i razmjenu znanja s marginaliziranim mladim osobama i njihovim obiteljima. |
| --- | --- |

5.10.

Posebno savjetovanje i usluge podrške veoma su važni za obitelji mladih osoba zahvaćenih procesom radikalizacije. Slično tome, ako te obitelji primijete promjene u ponašanju mladih srodnika koje ukazuju na radikalizaciju, one moraju imati pristup relevantnim osobama za kontakt i umrežavanju. S obzirom na njihovu pristupačnost, organizacijama i inicijativama civilnog društva osobito je potrebna potpora u oblikovanju programa za dijalog i razmjenu znanja s marginaliziranim mladim osobama i njihovim obiteljima.

| 5.11. | Programima za borbu protiv nasilja u obitelji pridonosi se sprečavanju radikalizacije jer iskustvo nasilja u obitelji može dovesti do stvaranja pogrešnih uzora i pogrešnog shvaćanja uloga, često potičući kriminalitet. Također im je potrebno pružiti dodatnu institucionalnu i financijsku potporu. |
| --- | --- |

5.11.

Programima za borbu protiv nasilja u obitelji pridonosi se sprečavanju radikalizacije jer iskustvo nasilja u obitelji može dovesti do stvaranja pogrešnih uzora i pogrešnog shvaćanja uloga, često potičući kriminalitet. Također im je potrebno pružiti dodatnu institucionalnu i financijsku potporu.

| 5.12. | Aktivna partnerstva s poduzećima mogu pridonijeti prevenciji. To osobito vrijedi za sektor IKT-a. Inovativni alati, kao što su oni koje nude društveni mediji i internet, mogu pridonijeti širenju protupropagande uz niske troškove ili, idealno, bez troškova. Poduzeća mogu pomoći organizacijama i akterima civilnog društva u iskorištavanju njihovih profesionalnih komunikacijskih i medijskih vještina i pružiti potporu razvoju ciljanog oglašavanja i kampanja. |
| --- | --- |

5.12.

Aktivna partnerstva s poduzećima mogu pridonijeti prevenciji. To osobito vrijedi za sektor IKT-a. Inovativni alati, kao što su oni koje nude društveni mediji i internet, mogu pridonijeti širenju protupropagande uz niske troškove ili, idealno, bez troškova. Poduzeća mogu pomoći organizacijama i akterima civilnog društva u iskorištavanju njihovih profesionalnih komunikacijskih i medijskih vještina i pružiti potporu razvoju ciljanog oglašavanja i kampanja.

| 5.13. | Istodobno je potrebno uključiti pružatelje internetskih usluga u suzbijanje govora mržnje, alternativnih činjenica i ekstremističkih diskursa u svojim medijima te bi oni trebali imati obvezu uklanjanja nezakonitog ekstremističkog sadržaja sa svojih stranica. Međutim, praćenje komunikacija ne bi se trebalo razviti u instrument kojim se može narušiti privatnost građana (20). |
| --- | --- |

5.13.

Istodobno je potrebno uključiti pružatelje internetskih usluga u suzbijanje govora mržnje, alternativnih činjenica i ekstremističkih diskursa u svojim medijima te bi oni trebali imati obvezu uklanjanja nezakonitog ekstremističkog sadržaja sa svojih stranica. Međutim, praćenje komunikacija ne bi se trebalo razviti u instrument kojim se može narušiti privatnost građana (20).

| 5.14. | Države članice pozivaju se u vezi s time na razvijanje komunikacijskih i medijskih vještina dionika civilnog društva kako bi se odgovarajuće mjere za suzbijanje širenja radikalnog sadržaja kojim se potiče nasilje mogle razviti i staviti na raspolaganje drugim stručnjacima i projektima. Jedan od načina na koji se taj cilj može ostvariti bio bi taj da države članice na održivoj osnovi pridonose Programu osnaživanja civilnog društva. |
| --- | --- |

5.14.

Države članice pozivaju se u vezi s time na razvijanje komunikacijskih i medijskih vještina dionika civilnog društva kako bi se odgovarajuće mjere za suzbijanje širenja radikalnog sadržaja kojim se potiče nasilje mogle razviti i staviti na raspolaganje drugim stručnjacima i projektima. Jedan od načina na koji se taj cilj može ostvariti bio bi taj da države članice na održivoj osnovi pridonose Programu osnaživanja civilnog društva.

| 5.15. | EGSO poziva na veće financiranje istraživanja, koje EU već osigurava u okviru svojih istraživačkih programa za sprečavanje radikalizacije, na primjer onih povezanih s centrom za izvrsnost u okviru RAN-a, i na veću umreženost akademske zajednice i stručnjaka civilnog društva u tom području. |
| --- | --- |

5.15.

EGSO poziva na veće financiranje istraživanja, koje EU već osigurava u okviru svojih istraživačkih programa za sprečavanje radikalizacije, na primjer onih povezanih s centrom za izvrsnost u okviru RAN-a, i na veću umreženost akademske zajednice i stručnjaka civilnog društva u tom području.

| 5.16. | Radikalizacija se vrlo često odvija u zatvorskom sustavu. Zatvorsko okruženje objedinjuje nekoliko čimbenika rizika, kao što su koncentracija ljudi, situacije osobnog isključenja, pretjerana količina slobodnog vremena itd. Postoji potreba za proaktivnim djelovanjem kako bi se olakšalo pružanje odgovarajuće obuke zatvorskim službenicima i kako bi ih se osposobilo za uočavanje rizičnih situacija. U tom području postoje neka pozitivna iskustva, kao i kvalitetni mehanizmi za sprečavanje takvih situacija. Kako bi se to ostvarilo, zatvori trebaju biti odgovarajuće veličine i imati kvalificirano osoblje, kao i odgovarajući omjer osoblja i zatvorenika kojim se pridonosi promicanju rehabilitacije. Uloga sindikata u tom sektoru mogla bi se dodatno osnažiti, npr. organiziranjem obuke i širenjem znanja stečenog u okviru RAN-a. |
| --- | --- |

5.16.

Radikalizacija se vrlo često odvija u zatvorskom sustavu. Zatvorsko okruženje objedinjuje nekoliko čimbenika rizika, kao što su koncentracija ljudi, situacije osobnog isključenja, pretjerana količina slobodnog vremena itd. Postoji potreba za proaktivnim djelovanjem kako bi se olakšalo pružanje odgovarajuće obuke zatvorskim službenicima i kako bi ih se osposobilo za uočavanje rizičnih situacija. U tom području postoje neka pozitivna iskustva, kao i kvalitetni mehanizmi za sprečavanje takvih situacija. Kako bi se to ostvarilo, zatvori trebaju biti odgovarajuće veličine i imati kvalificirano osoblje, kao i odgovarajući omjer osoblja i zatvorenika kojim se pridonosi promicanju rehabilitacije. Uloga sindikata u tom sektoru mogla bi se dodatno osnažiti, npr. organiziranjem obuke i širenjem znanja stečenog u okviru RAN-a.

| 5.17. | Javni službenici iz tijela sigurnosti, zatvora, sustava socijalnog rada i škola te drugih relevantnih državnih institucija koje su uvelike povezane s organiziranim civilnim društvom moraju usvojiti pristup na razini više agencija te nadići represivne mjere uz pomoć opsežnijeg osposobljavanja na području prevencije i podizanja razine svijesti o toj temi. U tu je svrhu moguće staviti na raspolaganje stručnost i resurse na europskoj razini te promicati ciljanu suradnju s civilnim društvom. |
| --- | --- |

5.17.

Javni službenici iz tijela sigurnosti, zatvora, sustava socijalnog rada i škola te drugih relevantnih državnih institucija koje su uvelike povezane s organiziranim civilnim društvom moraju usvojiti pristup na razini više agencija te nadići represivne mjere uz pomoć opsežnijeg osposobljavanja na području prevencije i podizanja razine svijesti o toj temi. U tu je svrhu moguće staviti na raspolaganje stručnost i resurse na europskoj razini te promicati ciljanu suradnju s civilnim društvom.

| 5.18. | Potrebno je pojačati suradnju između vladinih i nevladinih tijela u pogledu reintegracije bivših zatvorenika kako bi se osigurala njihova uspješna socijalna rehabilitacija. Velik broj radikaliziranih mladih ljudi ima kriminalnu prošlost. |
| --- | --- |

5.18.

Potrebno je pojačati suradnju između vladinih i nevladinih tijela u pogledu reintegracije bivših zatvorenika kako bi se osigurala njihova uspješna socijalna rehabilitacija. Velik broj radikaliziranih mladih ljudi ima kriminalnu prošlost.

| 5.19. | Integraciju bivših zatvorenika na tržište rada otežava stigma koja je često povezana sa zatvorskom kaznom. Integracija, međutim, predstavlja važan korak prema sprečavanju radikalizacije. Socijalne se partnere (osobito poslodavce u ovome slučaju) poziva da pridonesu u tom pogledu pružanjem druge, a često i prve prilike bivšim zatvorenicima. |
| --- | --- |

5.19.

Integraciju bivših zatvorenika na tržište rada otežava stigma koja je često povezana sa zatvorskom kaznom. Integracija, međutim, predstavlja važan korak prema sprečavanju radikalizacije. Socijalne se partnere (osobito poslodavce u ovome slučaju) poziva da pridonesu u tom pogledu pružanjem druge, a često i prve prilike bivšim zatvorenicima.

| 5.20. | EU bi trebao pokazati snažan interes za sprečavanje radikalizacije i uže surađivati s organizacijama civilnog društva iz trećih zemalja u kojima postoji visoki rizik od radikalizacije i koje bi također mogle biti ili postati žarišta radikalizacije. |
| --- | --- |

5.20.

EU bi trebao pokazati snažan interes za sprečavanje radikalizacije i uže surađivati s organizacijama civilnog društva iz trećih zemalja u kojima postoji visoki rizik od radikalizacije i koje bi također mogle biti ili postati žarišta radikalizacije.

| 5.21. | Točnije, u okviru vanjskog djelovanja EU-a povezanog s borbom protiv terorizma te državnom i društvenom otpornosti, kako je navedeno u Globalnoj strategiji EU-a za vanjsku i sigurnosnu politiku, naglašava se potreba za poticanjem međukulturnog i međuvjerskog dijaloga širenjem partnerstva s civilnim društvom, socijalnim organizacijama, vjerskim zajednicama i privatnim sektorom u tim zemljama. Postoji visoki rizik od toga da bi napori civilnog društva mogli biti uzaludni jer vanjski akteri vrše znatan utjecaj u trećim zemljama, na primjer financiranjem nasilnih ekstremističkih pokreta u državama članicama EU-a i u njegovu susjedstvu. Potrebno je zaustaviti takve financijske tokove. |
| --- | --- |

5.21.

Točnije, u okviru vanjskog djelovanja EU-a povezanog s borbom protiv terorizma te državnom i društvenom otpornosti, kako je navedeno u Globalnoj strategiji EU-a za vanjsku i sigurnosnu politiku, naglašava se potreba za poticanjem međukulturnog i međuvjerskog dijaloga širenjem partnerstva s civilnim društvom, socijalnim organizacijama, vjerskim zajednicama i privatnim sektorom u tim zemljama. Postoji visoki rizik od toga da bi napori civilnog društva mogli biti uzaludni jer vanjski akteri vrše znatan utjecaj u trećim zemljama, na primjer financiranjem nasilnih ekstremističkih pokreta u državama članicama EU-a i u njegovu susjedstvu. Potrebno je zaustaviti takve financijske tokove.

Bruxelles, 6. prosinca 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

(1)  Poziv je objavljen 4. listopada: http://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/opportunities/isfp/topics/isfp-2017-ag-csep.html

1

(2)  Mreža za osvješćivanje o radikalizaciji projekt je koji financira EU i koji okuplja aktere širom Europe koji u praksi rade na sprečavanju radikalizacije. Više informacija: https://ec.europa.eu/home-affairs/what-we-do/networks/radicalisation_awareness_network_en

2

(3)  Cilj te mreže jest olakšati uspostavu mreže država članica EU-a radi razmjene najboljih praksi i spoznaja o upotrebi strateške komunikacije u borbi protiv nasilnog ekstremizma te pružanja savjeta državama članicama u vidu besplatnog, prilagođenog i povjerljivog savjetovanja o tome kako primijeniti pristup primijeniti pristup strateških komunikacija za razvoj vlastitih domaćih kapaciteta radi osporavanja nasilnih ekstremističkih utjecaja brzinom i opsegom koji su potrebni.

3

(4)  Izraz treba pažljivo koristiti. On obuhvaća različite pojave poput ljevičarskog i desničarskog ekstremizma ili vjerskog fundamentalizma, čiji je cilj nezakonito ili nasilno djelovanje. Izraz je podložan pogrešnom tumačenju i političkoj zlouporabi. Ekstremistički stavovi mogu postojati i u središnjim dijelovima društva.

4

(5)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=COM:2013:0941:FIN

5

(6)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=COM%3A2016%3A379%3AFIN

6

(7)  Primjerice, o kaznenom pravosuđu (studeni 2015.), mladima i radikalizaciji (lipanj 2016.), medijskoj pismenosti i kritičkom razmišljanju (lipanj 2016) i o sprečavanju radikalizacije koja dovodi do nasilnog ekstremizma (studeni 2016).

7

(8)  SL C 17, 18.1.2017., str. 33.

8

(9)  COM(2015) 185 final, COM(2013) 941 final.

9

(10)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9646-2017-INIT/en/pdf

10

(11)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52016DC0379

11

(12)  Vidjeti i http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/583124/IPOL_STU(2017)583124_EN.pdf.

12

(13)  SL C 218, 23.7.2011., str. 91. i SL C 211, 19.8.2008., str. 61..

13

(14)  SL C 34, 2.2.2017., str. 58.

14

(15)  O pojačanim mjerama poduzetim na lokalnoj razini, vidjeti mišljenje OR-a „Suzbijanje radikalizacije i nasilnog ekstremizma: preventivni mehanizmi na lokalnoj i regionalnoj razini”, SL C 17, 18.1.2017., str. 33.

15

(16)  Pariška deklaracija

16

(17)  SL C 211, 19.8.2008., str. 61.

17

(18)  SL C 170, 5.6.2014., str. 23.

18

SL C 173, 31.5.2017., str. 15.

(19)  SL C 125, 21.4.2017., str. 40.

19

(20)  SL C 218, 23.7.2011., str. 91.

20

---

| 11.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 129/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 129/18

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Doprinos civilnog društva razvoju sveobuhvatne prehrambene politike u EU-u”

(samoinicijativno mišljenje)

(2018/C 129/04)

| Izvjestitelj: | Peter SCHMIDT |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Peter SCHMIDT

| Odluka Plenarne skupštine: | 23.2.2017. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 29. stavak 2. Poslovnika |
| | (samoinicijativno mišljenje) |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 21.11.2017. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 6.12.2017. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 530 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 131/3/7 |

Odluka Plenarne skupštine:

23.2.2017.

Pravni temelj:

pravilo 29. stavak 2. Poslovnika

(samoinicijativno mišljenje)

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

21.11.2017.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

6.12.2017.

Plenarno zasjedanje br.:

530

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

131/3/7

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO ponavlja svoj poziv za razvoj sveobuhvatne prehrambene politike u EU-u u cilju osiguravanja zdrave prehrane iz održivih prehrambenih sustava, uz povezivanje poljoprivrede s uslugama ishrane i ekosustava te osiguravanje lanaca opskrbe kojima se štiti javno zdravlje svih dijelova europskog društva. Sveobuhvatnom prehrambenom politikom EU-a trebala bi se poboljšati usklađenost u područjima politike povezanima s hranom, vratiti vrijednost hrani i promicati dugoročni prijelaz s prehrambenog produktivizma i konzumerizma na građanstvo koje vodi računa o hrani. |
| --- | --- |

1.1.

EGSO ponavlja svoj poziv za razvoj sveobuhvatne prehrambene politike u EU-u u cilju osiguravanja zdrave prehrane iz održivih prehrambenih sustava, uz povezivanje poljoprivrede s uslugama ishrane i ekosustava te osiguravanje lanaca opskrbe kojima se štiti javno zdravlje svih dijelova europskog društva. Sveobuhvatnom prehrambenom politikom EU-a trebala bi se poboljšati usklađenost u područjima politike povezanima s hranom, vratiti vrijednost hrani i promicati dugoročni prijelaz s prehrambenog produktivizma i konzumerizma na građanstvo koje vodi računa o hrani.

| 1.2. | Trenutačni politički okvir EU-a nije prikladan za prijelaz na održivije prehrambene sustave kako bi se zajamčila učinkovita provedba ciljeva održivog razvoja UN-a, kao i pravo na hranu i ostala ljudska prava. Iako su trenutačni politički okviri možda bili uspješni u rješavanju pojedinačnih problema, ne osiguravaju kolektivnu usklađenost potrebnu za rješavanje niza izazova s kojima će se u budućnosti suočiti globalni i europski prehrambeni sustavi. EGSO naglašava da se trenutačni politički alati EU-a trebaju preustrojiti i uskladiti kako bi se ostvarili održivi prehrambeni sustavi sa stajališta okoliša te s gospodarskog i sociokulturnog stajališta. EGSO ponovno ističe i da bi sveobuhvatna prehrambena politika trebala dopunjavati izmijenjeni ZPP, a ne ga zamijeniti (1). |
| --- | --- |

1.2.

Trenutačni politički okvir EU-a nije prikladan za prijelaz na održivije prehrambene sustave kako bi se zajamčila učinkovita provedba ciljeva održivog razvoja UN-a, kao i pravo na hranu i ostala ljudska prava. Iako su trenutačni politički okviri možda bili uspješni u rješavanju pojedinačnih problema, ne osiguravaju kolektivnu usklađenost potrebnu za rješavanje niza izazova s kojima će se u budućnosti suočiti globalni i europski prehrambeni sustavi. EGSO naglašava da se trenutačni politički alati EU-a trebaju preustrojiti i uskladiti kako bi se ostvarili održivi prehrambeni sustavi sa stajališta okoliša te s gospodarskog i sociokulturnog stajališta. EGSO ponovno ističe i da bi sveobuhvatna prehrambena politika trebala dopunjavati izmijenjeni ZPP, a ne ga zamijeniti (1).

| 1.3. | EGSO ističe potrebu za očuvanjem kulture koja cijeni nutritivnu i kulturnu važnost hrane, kao i njezin utjecaj na društvo i okoliš. U tom pogledu velika raznolikost hrane i regionalnih/lokalnih specijaliteta dostupnih u EU-u istinska je prednost te bi se kao takva trebala dodatno vrednovati. Sveobuhvatnom prehrambenom politikom trebalo bi se poticati veće vrednovanje hrane među potrošačima, promicati sprečavanje i smanjenje rasipanja hrane te pomagati u reintegraciji i usklađivanju cijene hrane s drugim vrijednostima. Posebice bi se trebale zajamčiti poštene cijene za proizvođače kako bi poljoprivreda i dalje bila održiva. |
| --- | --- |

1.3.

EGSO ističe potrebu za očuvanjem kulture koja cijeni nutritivnu i kulturnu važnost hrane, kao i njezin utjecaj na društvo i okoliš. U tom pogledu velika raznolikost hrane i regionalnih/lokalnih specijaliteta dostupnih u EU-u istinska je prednost te bi se kao takva trebala dodatno vrednovati. Sveobuhvatnom prehrambenom politikom trebalo bi se poticati veće vrednovanje hrane među potrošačima, promicati sprečavanje i smanjenje rasipanja hrane te pomagati u reintegraciji i usklađivanju cijene hrane s drugim vrijednostima. Posebice bi se trebale zajamčiti poštene cijene za proizvođače kako bi poljoprivreda i dalje bila održiva.

| 1.4. | EGSO naglašava da svi dionici u lancu opskrbe hranom imaju ulogu u razvoju sveobuhvatnog okvira kako bi se postigla pravedna raspodjela duž lanca. Niti jedan pojedinačni sektor ne može to postići samostalno. Sveobuhvatnom prehrambenom politikom trebala bi se iskoristiti moć industrijskog i maloprodajnog sektora da ubrzaju prijelaz potrošača na održivost. Prijelaz na održive prehrambene sustave također zahtijeva sudjelovanje potrošača kako bi postali aktivni građani koji vode računa o hrani. To znači i da se sveobuhvatnom prehrambenom politikom mora osigurati da se proizvodi europskog poljoprivredno-prehrambenog sektora mogu prodavati uz razinu kvalitete kojom se jamči da će velika većina potrošača prednost i dalje davati europskim proizvodima. |
| --- | --- |

1.4.

EGSO naglašava da svi dionici u lancu opskrbe hranom imaju ulogu u razvoju sveobuhvatnog okvira kako bi se postigla pravedna raspodjela duž lanca. Niti jedan pojedinačni sektor ne može to postići samostalno. Sveobuhvatnom prehrambenom politikom trebala bi se iskoristiti moć industrijskog i maloprodajnog sektora da ubrzaju prijelaz potrošača na održivost. Prijelaz na održive prehrambene sustave također zahtijeva sudjelovanje potrošača kako bi postali aktivni građani koji vode računa o hrani. To znači i da se sveobuhvatnom prehrambenom politikom mora osigurati da se proizvodi europskog poljoprivredno-prehrambenog sektora mogu prodavati uz razinu kvalitete kojom se jamči da će velika većina potrošača prednost i dalje davati europskim proizvodima.

| 1.5. | EGSO priznaje rastući broj inicijativa koje se provode na regionalnoj i lokalnoj razini kako bi se poduprli alternativni prehrambeni sustavi. Tim se inicijativama uspostavljaju bliže veze između proizvođača i potrošača, stvaraju mogućnosti za lokalna poduzeća i nova radna mjesta, a zajednice se ponovno povezuju s hranom koja se u njima proizvodi. EGSO također naglašava ulogu gradova u razvoju cjelovitijih prehrambenih politika. Sveobuhvatna prehrambena politika trebala bi se temeljiti na zajedničkom upravljanju, poticati ga i razvijati na svim razinama – lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj. Time bi se stvorio okvir kojim se inicijativama omogućuje da se uspješno razviju, bez obzira na njihov obujam. |
| --- | --- |

1.5.

EGSO priznaje rastući broj inicijativa koje se provode na regionalnoj i lokalnoj razini kako bi se poduprli alternativni prehrambeni sustavi. Tim se inicijativama uspostavljaju bliže veze između proizvođača i potrošača, stvaraju mogućnosti za lokalna poduzeća i nova radna mjesta, a zajednice se ponovno povezuju s hranom koja se u njima proizvodi. EGSO također naglašava ulogu gradova u razvoju cjelovitijih prehrambenih politika. Sveobuhvatna prehrambena politika trebala bi se temeljiti na zajedničkom upravljanju, poticati ga i razvijati na svim razinama – lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj. Time bi se stvorio okvir kojim se inicijativama omogućuje da se uspješno razviju, bez obzira na njihov obujam.

| 1.6. | EGSO poziva na uspostavu novog pametnog sustava za održivo označivanje hrane. Politike su se usredotočile na ishranu i druge tvrdnje o zdravlju, no EGSO primjećuje rastuću zabrinutost u pogledu nedostatka informacija za potrošače o učinku hrane na okoliš i društvo. Prehrambena industrija svjesna je da se u određenoj mjeri može baviti učincima na okoliš, no potrošači trebaju biti angažirani i trebaju im se pružiti informacije. |
| --- | --- |

1.6.

EGSO poziva na uspostavu novog pametnog sustava za održivo označivanje hrane. Politike su se usredotočile na ishranu i druge tvrdnje o zdravlju, no EGSO primjećuje rastuću zabrinutost u pogledu nedostatka informacija za potrošače o učinku hrane na okoliš i društvo. Prehrambena industrija svjesna je da se u određenoj mjeri može baviti učincima na okoliš, no potrošači trebaju biti angažirani i trebaju im se pružiti informacije.

| 1.7. | Kako bi se poduprla uspostava sveobuhvatnog okvira kojim se objedinjavaju politike EU-a povezane s hranom, EGSO predlaže da se kratkoročno/srednjoročno osnuje međusektorska i međuinstitucijska radna skupina koja obuhvaća različite glavne uprave Komisije i druge institucije EU-a. Ta radna skupina bila bi odgovorna za razvoj akcijskog plana za održivost prehrane u cilju pružanja pomoći EU-u da provede ciljeve održivog razvoja povezane s hranom. Akcijski plan trebao bi se razviti s pomoću participativnog postupka koji uključuje dionike u cijelom lancu opskrbe hranom, civilno društvo i istraživače. EGSO predlaže organizaciju i razvoj prostora za uključivanje civilnog društva i njegovo aktivno sudjelovanje u tom postupku. |
| --- | --- |

1.7.

Kako bi se poduprla uspostava sveobuhvatnog okvira kojim se objedinjavaju politike EU-a povezane s hranom, EGSO predlaže da se kratkoročno/srednjoročno osnuje međusektorska i međuinstitucijska radna skupina koja obuhvaća različite glavne uprave Komisije i druge institucije EU-a. Ta radna skupina bila bi odgovorna za razvoj akcijskog plana za održivost prehrane u cilju pružanja pomoći EU-u da provede ciljeve održivog razvoja povezane s hranom. Akcijski plan trebao bi se razviti s pomoću participativnog postupka koji uključuje dionike u cijelom lancu opskrbe hranom, civilno društvo i istraživače. EGSO predlaže organizaciju i razvoj prostora za uključivanje civilnog društva i njegovo aktivno sudjelovanje u tom postupku.

| 1.8. | EGSO osobito preporučuje izradu pregleda stanja održive prehrane u EU-u kojim bi se omogućilo prevladavanje izazova prehrambenih sustava s pomoću višegodišnjeg pristupa, promičući tako usklađivanje politike na različitim razinama upravljanja. Pregled stanja pružio bi pokazatelje te bi se tako potaknuo i pratio napredak prema ispunjavanju postavljenih ciljeva. |
| --- | --- |

1.8.

EGSO osobito preporučuje izradu pregleda stanja održive prehrane u EU-u kojim bi se omogućilo prevladavanje izazova prehrambenih sustava s pomoću višegodišnjeg pristupa, promičući tako usklađivanje politike na različitim razinama upravljanja. Pregled stanja pružio bi pokazatelje te bi se tako potaknuo i pratio napredak prema ispunjavanju postavljenih ciljeva.

| 1.9. | Dugoročno, i ovisno o zaključcima radne skupine, EGSO potiče Komisiju da istraži izvedivost osnivanja Glavne uprave za hranu, koja bi bila jasno središte odgovornosti EU-a u vezi sa svim politikama povezanima s hranom te, po potrebi, izvor reguliranja, zakonodavstva i provedbe. Slična bi se struktura u svim državama članicama EU-a mogla uspostaviti u obliku posebnih ministarstava za hranu. |
| --- | --- |

1.9.

Dugoročno, i ovisno o zaključcima radne skupine, EGSO potiče Komisiju da istraži izvedivost osnivanja Glavne uprave za hranu, koja bi bila jasno središte odgovornosti EU-a u vezi sa svim politikama povezanima s hranom te, po potrebi, izvor reguliranja, zakonodavstva i provedbe. Slična bi se struktura u svim državama članicama EU-a mogla uspostaviti u obliku posebnih ministarstava za hranu.

2.   Uvod

| 2.1. | U svojem razmatračkom mišljenju naslovljenom „Održiviji prehrambeni sustavi”, sastavljenom na zahtjev nizozemskog predsjedništva EU-a 2016., EGSO je pozvao na sveobuhvatnu prehrambenu politiku za promicanje prijelaza na održivije prehrambene sustave te osiguranje veće usklađenosti između ciljeva politike povezane s hranom (kao što su održiva poljoprivredna proizvodnja, zdrava prehrana, zaštita okoliša, pravedniji trgovinski odnosi itd.). To mišljenje temelji se na njegovim preporukama za dodatni razvoj razloga i vizije za sveobuhvatni okvir. |
| --- | --- |

2.1.

U svojem razmatračkom mišljenju naslovljenom „Održiviji prehrambeni sustavi”, sastavljenom na zahtjev nizozemskog predsjedništva EU-a 2016., EGSO je pozvao na sveobuhvatnu prehrambenu politiku za promicanje prijelaza na održivije prehrambene sustave te osiguranje veće usklađenosti između ciljeva politike povezane s hranom (kao što su održiva poljoprivredna proizvodnja, zdrava prehrana, zaštita okoliša, pravedniji trgovinski odnosi itd.). To mišljenje temelji se na njegovim preporukama za dodatni razvoj razloga i vizije za sveobuhvatni okvir.

| 2.2. | U međuvremenu je također ojačao zamah za razvoj cjelovitijeg pristupa prehrambenoj politici. UN je ovo desetljeće proglasio Desetljećem djelovanja u području ishrane, potvrdivši time potrebu preoblikovanja prehrambenih sustava kako bi se ostvarila zdravija prehrana i poboljšana ishrana. Panel stručnjaka na visokoj razini u sklopu Odbora za svjetsku sigurnost opskrbe hranom u svojem je izvješću iz rujna 2017. dodatno naglasio taj imperativ (2). Na razini EU-a, Odbor regija nedavno je usvojio mišljenje kojim se poziva na sveobuhvatnu, održivu prehrambenu politiku EU-a koja povezuje različita područja politike povezane s hranom. Međunarodni panel stručnjaka za održive prehrambene sustave (IPES Food) pokrenuo je trogodišnji participativni postupak u cilju razvoja vizije za zajedničku prehrambenu politiku do 2018., uz sudjelovanje znanstvenih skupina, dionika, organizacija civilnog društva i tvoraca politika. Mnoštvo međusektorskih inicijativa na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini već mijenja europske prehrambene sustave uz aktivno sudjelovanje civilnog društva. |
| --- | --- |

2.2.

U međuvremenu je također ojačao zamah za razvoj cjelovitijeg pristupa prehrambenoj politici. UN je ovo desetljeće proglasio Desetljećem djelovanja u području ishrane, potvrdivši time potrebu preoblikovanja prehrambenih sustava kako bi se ostvarila zdravija prehrana i poboljšana ishrana. Panel stručnjaka na visokoj razini u sklopu Odbora za svjetsku sigurnost opskrbe hranom u svojem je izvješću iz rujna 2017. dodatno naglasio taj imperativ (2). Na razini EU-a, Odbor regija nedavno je usvojio mišljenje kojim se poziva na sveobuhvatnu, održivu prehrambenu politiku EU-a koja povezuje različita područja politike povezane s hranom. Međunarodni panel stručnjaka za održive prehrambene sustave (IPES Food) pokrenuo je trogodišnji participativni postupak u cilju razvoja vizije za zajedničku prehrambenu politiku do 2018., uz sudjelovanje znanstvenih skupina, dionika, organizacija civilnog društva i tvoraca politika. Mnoštvo međusektorskih inicijativa na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini već mijenja europske prehrambene sustave uz aktivno sudjelovanje civilnog društva.

| 2.3. | EGSO smatra da je provedba ciljeva održivog razvoja u Europi ključna za usvajanje sveobuhvatnog pristupa koji objedinjuje različita područja politike (poljoprivredu, zdravlje, okoliš, trgovinu, razvoj, inovacije itd.) i razine upravljanja (europsku, nacionalnu, lokalnu) te za postizanje održivijih obrazaca proizvodnje i potrošnje hrane. Rasprava koja je u tijeku o Zajedničkoj poljoprivrednoj politici (ZPP) nakon 2020. također je ključna prilika za osiguranje usklađenosti između izmijenjene poljoprivredne politike i drugih ciljeva politike povezane s hranom (3). |
| --- | --- |

2.3.

EGSO smatra da je provedba ciljeva održivog razvoja u Europi ključna za usvajanje sveobuhvatnog pristupa koji objedinjuje različita područja politike (poljoprivredu, zdravlje, okoliš, trgovinu, razvoj, inovacije itd.) i razine upravljanja (europsku, nacionalnu, lokalnu) te za postizanje održivijih obrazaca proizvodnje i potrošnje hrane. Rasprava koja je u tijeku o Zajedničkoj poljoprivrednoj politici (ZPP) nakon 2020. također je ključna prilika za osiguranje usklađenosti između izmijenjene poljoprivredne politike i drugih ciljeva politike povezane s hranom (3).

| 2.4. | Određene države članice (npr. Finska, Francuska, Njemačka, Nizozemska i Švedska) postaju sve aktivnije u vezi s politikama povezanima s hranom, a u pogledu zdravlja, okoliša i održivosti. EGSO upozorava na situaciju u kojoj različit pristup u različitim državama članicama postaje štetan za potrošače i poduzeća. EGSO to smatra dodatnim razlogom za sveobuhvatni okvir na razini EU-a. |
| --- | --- |

2.4.

Određene države članice (npr. Finska, Francuska, Njemačka, Nizozemska i Švedska) postaju sve aktivnije u vezi s politikama povezanima s hranom, a u pogledu zdravlja, okoliša i održivosti. EGSO upozorava na situaciju u kojoj različit pristup u različitim državama članicama postaje štetan za potrošače i poduzeća. EGSO to smatra dodatnim razlogom za sveobuhvatni okvir na razini EU-a.

3.   Dijagnoza – što ne funkcionira u trenutačnom političkom okviru

| 3.1. | Pojavljuje se sve više znanstvenih dokaza u vezi s učinkom hrane na zdravlje, okoliš i društvo u cjelini. „Prehrambeni svijet” za koji je stvorena zajednička poljoprivredna politika postao je složeniji. U Europi nema nestašice, što je uspjeh do kojeg je došlo zahvaljujući zajedničkoj poljoprivrednoj politici i sve većim prihodima, kao i poboljšanim metodama proizvodnje u poljoprivrednom sektoru. Zapošljavanje na području prehrane i dodavanje vrijednosti premjestilo se s kopna i mora u tvornice, maloprodajni sektor i usluge prehrane. Program za zdravlje izašao je iz okvira nedovoljne potrošnje; neprikladna prehrana zbog društvenih nejednakosti i „novo” siromaštvo u pogledu hrane i danas postoje, no nadmašeni su masovnim nezaraznim bolestima. To obuhvaća srčane bolesti, moždane udare, dijabetes i pretilost. Kardiovaskularne bolesti uzrokuju 1,8 milijun smrti u EU-u svake godine, što iznosi 37 % svih smrti u EU-u (4). Gotovo 49 milijuna ljudi u EU-u 2015. bolovalo je od kardiovaskularne bolesti. |
| --- | --- |

3.1.

Pojavljuje se sve više znanstvenih dokaza u vezi s učinkom hrane na zdravlje, okoliš i društvo u cjelini. „Prehrambeni svijet” za koji je stvorena zajednička poljoprivredna politika postao je složeniji. U Europi nema nestašice, što je uspjeh do kojeg je došlo zahvaljujući zajedničkoj poljoprivrednoj politici i sve većim prihodima, kao i poboljšanim metodama proizvodnje u poljoprivrednom sektoru. Zapošljavanje na području prehrane i dodavanje vrijednosti premjestilo se s kopna i mora u tvornice, maloprodajni sektor i usluge prehrane. Program za zdravlje izašao je iz okvira nedovoljne potrošnje; neprikladna prehrana zbog društvenih nejednakosti i „novo” siromaštvo u pogledu hrane i danas postoje, no nadmašeni su masovnim nezaraznim bolestima. To obuhvaća srčane bolesti, moždane udare, dijabetes i pretilost. Kardiovaskularne bolesti uzrokuju 1,8 milijun smrti u EU-u svake godine, što iznosi 37 % svih smrti u EU-u (4). Gotovo 49 milijuna ljudi u EU-u 2015. bolovalo je od kardiovaskularne bolesti.

| 3.2. | Europski društveni trendovi također su znatno pridonijeli promjenama u pogledu hrane, sklonosti i kuhanja. Obrasci potrošnje i životni stilovi promijenili su se od stvaranja ZPP-a. Kulinarska tranzicija posebice je utjecala na žene jer su one u prošlosti preuzimale veliku odgovornost za hranu kod kuće, a često to čine i danas. Promjene u prehrambenoj tehnologiji imale su i pozitivne i negativne društvene učinke. Izbor je možda veći, no europsko raznoliko i bogato kulturno nasljeđe ponekad je oslabljeno. Veliki proračuni za marketing prehrambenih poduzeća općenito potiču potrošače da jedu „u velikoj mjeri prerađenu” hranu. Industrijski podaci pokazuju da primjerice Belgijanci konzumiraju dvije trećine kalorija iz prethodno prerađene, pakirane hrane, čak i više nego Britanci (5). Agencije za javno zdravlje zabrinute su zbog prekomjerne potrošnje prerađene hrane bogate soli, šećerom i mastima. Takva hrana može biti jeftina, što je poticaj osobama s nižim prihodima, čije je zdravlje već gore od prosjeka. Stoga prehrana pridonosi europskim društvenim nejednakostima (6). Tijekom i nakon velike recesije u Europi je zabilježen rast dobrotvornih donacija hrane. Pružanje takve hitne pomoći u pogledu hrane ne smije zamijeniti borbu Europe protiv društvenih nejednakosti koje uzrokuju loše zdravstveno stanje povezano s prehranom. |
| --- | --- |

3.2.

Europski društveni trendovi također su znatno pridonijeli promjenama u pogledu hrane, sklonosti i kuhanja. Obrasci potrošnje i životni stilovi promijenili su se od stvaranja ZPP-a. Kulinarska tranzicija posebice je utjecala na žene jer su one u prošlosti preuzimale veliku odgovornost za hranu kod kuće, a često to čine i danas. Promjene u prehrambenoj tehnologiji imale su i pozitivne i negativne društvene učinke. Izbor je možda veći, no europsko raznoliko i bogato kulturno nasljeđe ponekad je oslabljeno. Veliki proračuni za marketing prehrambenih poduzeća općenito potiču potrošače da jedu „u velikoj mjeri prerađenu” hranu. Industrijski podaci pokazuju da primjerice Belgijanci konzumiraju dvije trećine kalorija iz prethodno prerađene, pakirane hrane, čak i više nego Britanci (5). Agencije za javno zdravlje zabrinute su zbog prekomjerne potrošnje prerađene hrane bogate soli, šećerom i mastima. Takva hrana može biti jeftina, što je poticaj osobama s nižim prihodima, čije je zdravlje već gore od prosjeka. Stoga prehrana pridonosi europskim društvenim nejednakostima (6). Tijekom i nakon velike recesije u Europi je zabilježen rast dobrotvornih donacija hrane. Pružanje takve hitne pomoći u pogledu hrane ne smije zamijeniti borbu Europe protiv društvenih nejednakosti koje uzrokuju loše zdravstveno stanje povezano s prehranom.

| 3.3. | Učinak hrane na okoliš zabilježen je i priznat. Klimatske promjene priznata su prijetnja, a EU je snažno podupro Okvirnu konvenciju o promjeni klime, donesenu 2015. u Parizu. EU je također zajamčio bolje propise na području okoliša i sprečavanje štete, primjerice preko Okvirne direktive o vodi. Međutim, europske prehrambene sklonosti potiču obrasce potrošnje koji uključuju visoke razine skrivene ili „ugrađene” uporabe vode, čime se ugrožavaju države članice (7) i što zahtijeva cjelovitiji pristup zemljištu, poljoprivredi i vodi (8). Također postoji zabrinutost zbog krhkosti tla u Europi. Modeliranje Zajedničkog istraživačkog centra EU-a navodi na zaključak da je erozija tla vodom pogodila 130 milijuna hektara površine u 27 država članica EU-a, a gotovo 20 % površine bilježi gubitak tla veći od 10 tona po hektaru godišnje (9). Gubitak biološke raznolikosti zabilježen je i na kopnu i na moru, gdje se smatra da je raznolikost stokova pod pritiskom (10). Unatoč tome, države članice i dalje savjetuju potrošačima da jedu ribu iz prehrambenih razloga, a da nisu svjesne posljedica za okoliš. |
| --- | --- |

3.3.

Učinak hrane na okoliš zabilježen je i priznat. Klimatske promjene priznata su prijetnja, a EU je snažno podupro Okvirnu konvenciju o promjeni klime, donesenu 2015. u Parizu. EU je također zajamčio bolje propise na području okoliša i sprečavanje štete, primjerice preko Okvirne direktive o vodi. Međutim, europske prehrambene sklonosti potiču obrasce potrošnje koji uključuju visoke razine skrivene ili „ugrađene” uporabe vode, čime se ugrožavaju države članice (7) i što zahtijeva cjelovitiji pristup zemljištu, poljoprivredi i vodi (8). Također postoji zabrinutost zbog krhkosti tla u Europi. Modeliranje Zajedničkog istraživačkog centra EU-a navodi na zaključak da je erozija tla vodom pogodila 130 milijuna hektara površine u 27 država članica EU-a, a gotovo 20 % površine bilježi gubitak tla veći od 10 tona po hektaru godišnje (9). Gubitak biološke raznolikosti zabilježen je i na kopnu i na moru, gdje se smatra da je raznolikost stokova pod pritiskom (10). Unatoč tome, države članice i dalje savjetuju potrošačima da jedu ribu iz prehrambenih razloga, a da nisu svjesne posljedica za okoliš.

| 3.4. | U gospodarskom pogledu posljednjih 60 godina smatra se uspješnima. Hrana je sveprisutna. Prosječan udio kućanskih izdataka koji se odnose na hranu pao je s 30 % na 15 %. Pojavom velikih prehrambenih maloprodajnih lanaca došlo je do pada potrošačkih cijena. No, ekonomisti se sada pitaju odražavaju li cijene hrane stvarni trošak proizvodnje ili zapravo ne odražavaju određene troškove u cijelosti. EGSO s interesom uzima na znanje FAO-ov rad koji je u tijeku, a odnosi se na izračun cjelokupnog poljoprivrednog troška (11). Neravnoteža moći u lancu opskrbe hranom također se povećala, što dovodi do nepravednih trgovačkih praksi i povezanih posljedica (12), a smanjio se i udio maloprodajne cijene koji dobivaju poljoprivrednici. |
| --- | --- |

3.4.

U gospodarskom pogledu posljednjih 60 godina smatra se uspješnima. Hrana je sveprisutna. Prosječan udio kućanskih izdataka koji se odnose na hranu pao je s 30 % na 15 %. Pojavom velikih prehrambenih maloprodajnih lanaca došlo je do pada potrošačkih cijena. No, ekonomisti se sada pitaju odražavaju li cijene hrane stvarni trošak proizvodnje ili zapravo ne odražavaju određene troškove u cijelosti. EGSO s interesom uzima na znanje FAO-ov rad koji je u tijeku, a odnosi se na izračun cjelokupnog poljoprivrednog troška (11). Neravnoteža moći u lancu opskrbe hranom također se povećala, što dovodi do nepravednih trgovačkih praksi i povezanih posljedica (12), a smanjio se i udio maloprodajne cijene koji dobivaju poljoprivrednici.

| 3.5. | Tendencija prekomjerne proizvodnje smanjila je cijene, ali i institucionalizirala rasipanje hrane. Dok potrošači u zemljama svijeta s niskim prihodima bacaju otprilike 8 % hrane, potrošači u EU-u bacaju otprilike trećinu onoga što kupe. Projekt Fusions koji financira EU procjenjuje da se godišnje 88 milijuna tona hrane u EU-u baca, što stoji 143 milijarde EUR (13). Pristup kružnog gospodarstva ili Plan za resursno učinkovitu Europu ne bave se u potpunosti tom kulturnom dimenzijom rasipanja hrane; njihova vrijednost počiva u promatranju hrane kao materijalnog dobra, ali oni ne uzimaju u obzir njezinu potrošačku ili kulturnu vrijednost. Izazov za Europu leži u izgradnji novog koncepta građanstva koje vodi računa o hrani, utemeljenog na prehrani za održivost. |
| --- | --- |

3.5.

Tendencija prekomjerne proizvodnje smanjila je cijene, ali i institucionalizirala rasipanje hrane. Dok potrošači u zemljama svijeta s niskim prihodima bacaju otprilike 8 % hrane, potrošači u EU-u bacaju otprilike trećinu onoga što kupe. Projekt Fusions koji financira EU procjenjuje da se godišnje 88 milijuna tona hrane u EU-u baca, što stoji 143 milijarde EUR (13). Pristup kružnog gospodarstva ili Plan za resursno učinkovitu Europu ne bave se u potpunosti tom kulturnom dimenzijom rasipanja hrane; njihova vrijednost počiva u promatranju hrane kao materijalnog dobra, ali oni ne uzimaju u obzir njezinu potrošačku ili kulturnu vrijednost. Izazov za Europu leži u izgradnji novog koncepta građanstva koje vodi računa o hrani, utemeljenog na prehrani za održivost.

| 3.6. | Podaci i studije akademske zajednice i prehrambene industrije poboljšali su naše razumijevanje toga kako europski prehrambeni sustavi utječu na društvo, okoliš i rezultate u zdravstvu. Kada se to zajedno uzme u obzir, javlja se potreba za cjelovitijim pristupom. Iako su trenutačni politički okviri možda bili uspješni u rješavanju pojedinačnih problema, ne osiguravaju kolektivnu usklađenost potrebnu za rješavanje niza izazova s kojima će se u budućnosti suočiti globalni i europski prehrambeni sustavi. Politike povezane s hranom uglavnom se razvijaju zasebno i često im nedostaje dosljednosti. Politike na različitim upravljačkim razinama također su međusobno nepovezane. Jedan primjer koji zorno prikazuje potrebu za cjelovitijim pristupom antimikrobna je otpornost, koja se proširila uporabom antibiotika u stočarstvu i sada predstavlja prijetnju za zdravlje ljudi. Važnost cjelovite prehrambene politike u vezi s tim pitanjem u nedavnom govoru naglasio je i povjerenik Andriukaitis. Drugi je primjer sukob zbog uporabe zemljišta za hranu i uporabe zemljišta za proizvodnju energije, stanovanje i druge potrebe. I rasipanje hrane djelomično je rezultat učinkovitije proizvodnje; postoji stalan i ogroman protok hrane u sustavu. Pozivanje na razumno ponašanje potrošača kako bi se to riješilo ne funkcionira. |
| --- | --- |

3.6.

Podaci i studije akademske zajednice i prehrambene industrije poboljšali su naše razumijevanje toga kako europski prehrambeni sustavi utječu na društvo, okoliš i rezultate u zdravstvu. Kada se to zajedno uzme u obzir, javlja se potreba za cjelovitijim pristupom. Iako su trenutačni politički okviri možda bili uspješni u rješavanju pojedinačnih problema, ne osiguravaju kolektivnu usklađenost potrebnu za rješavanje niza izazova s kojima će se u budućnosti suočiti globalni i europski prehrambeni sustavi. Politike povezane s hranom uglavnom se razvijaju zasebno i često im nedostaje dosljednosti. Politike na različitim upravljačkim razinama također su međusobno nepovezane. Jedan primjer koji zorno prikazuje potrebu za cjelovitijim pristupom antimikrobna je otpornost, koja se proširila uporabom antibiotika u stočarstvu i sada predstavlja prijetnju za zdravlje ljudi. Važnost cjelovite prehrambene politike u vezi s tim pitanjem u nedavnom govoru naglasio je i povjerenik Andriukaitis. Drugi je primjer sukob zbog uporabe zemljišta za hranu i uporabe zemljišta za proizvodnju energije, stanovanje i druge potrebe. I rasipanje hrane djelomično je rezultat učinkovitije proizvodnje; postoji stalan i ogroman protok hrane u sustavu. Pozivanje na razumno ponašanje potrošača kako bi se to riješilo ne funkcionira.

| 3.7. | Kad bi EU danas počeo ispočetka, razvio bi sveobuhvatnu prehrambenu politiku u cilju stvaranja održive prehrane iz održivih prehrambenih sustava, uz povezivanje poljoprivredne proizvodnje s uslugama ishrane i ekosustava te osiguravanje lanaca opskrbe kojima se štiti javno zdravlje svih dijelova europskog društva (14). Politika se susreće s izazovom kako izazvati potrebnu promjenu. Politika EU-a povijesno se razvijala u skladu s postupkom demokratske izmjene, uz naglije promjene uslijed kriza, kao što je to bio slučaj u pogledu sigurnosti hrane 2000. i skandala s konjskim mesom 2013.–2015. |
| --- | --- |

3.7.

Kad bi EU danas počeo ispočetka, razvio bi sveobuhvatnu prehrambenu politiku u cilju stvaranja održive prehrane iz održivih prehrambenih sustava, uz povezivanje poljoprivredne proizvodnje s uslugama ishrane i ekosustava te osiguravanje lanaca opskrbe kojima se štiti javno zdravlje svih dijelova europskog društva (14). Politika se susreće s izazovom kako izazvati potrebnu promjenu. Politika EU-a povijesno se razvijala u skladu s postupkom demokratske izmjene, uz naglije promjene uslijed kriza, kao što je to bio slučaj u pogledu sigurnosti hrane 2000. i skandala s konjskim mesom 2013.–2015.

4.   Uloga civilnog društva u razvoju održivijih prehrambenih politika

| 4.1. | EGSO napominje da veliki dijelovi europskog društva priznaju nove strukturne izazove u pogledu upravljanja hranom u EU-u. EU bi s prilagodbe politike i reagiranja na situacije mogao prijeći na prihvaćanje proaktivnog pristupa. OR u svojem nedavnom mišljenju postavlja važne presedane. Porast novoprobuđenog interesa za stvaranje bolje prehrambene politike za gradove EU-a sada bi se trebao uključiti u ruralna pitanja. Mnogi europski gradovi djeluju preko vijeća za prehrambenu politiku, urbanih mreža za održivost i/ili borbe protiv klimatskih promjena te programa WTO-a Zdravi gradovi. Potpisivanje Pakta o politici prehrane u urbanim sredinama 2015. u Milanu odražava taj interes. |
| --- | --- |

4.1.

EGSO napominje da veliki dijelovi europskog društva priznaju nove strukturne izazove u pogledu upravljanja hranom u EU-u. EU bi s prilagodbe politike i reagiranja na situacije mogao prijeći na prihvaćanje proaktivnog pristupa. OR u svojem nedavnom mišljenju postavlja važne presedane. Porast novoprobuđenog interesa za stvaranje bolje prehrambene politike za gradove EU-a sada bi se trebao uključiti u ruralna pitanja. Mnogi europski gradovi djeluju preko vijeća za prehrambenu politiku, urbanih mreža za održivost i/ili borbe protiv klimatskih promjena te programa WTO-a Zdravi gradovi. Potpisivanje Pakta o politici prehrane u urbanim sredinama 2015. u Milanu odražava taj interes.

| 4.2. | Nedavno je došlo do različitih oblika reorganizacije lanca opskrbe hranom u cilju ponovnog povezivanja proizvođača i potrošača te relokalizacije poljoprivredne proizvodnje i proizvodnje hrane. Ti oblici obuhvaćaju poljoprivredu koju podržava zajednica, kratke lance opskrbe, alternativne prehrambene mreže, sustave lokalne poljoprivrede i izravnu prodaju. Zadruge potrošača također mogu imati ključnu ulogu osiguravajući snažnu poveznicu sa zajednicom, kao i društveni i obrazovni fokus te fokus na okoliš. Javne ustanove imaju programe koji su također dio tog postupka, npr. preko programa javne nabave u školama i bolnicama kojima se potiče opskrba lokalnom, organskom hranom, kao što je slučaj u Danskoj i u Malmöu u Švedskoj. To je u skladu s pristupom kružnog gospodarstva EU-a. |
| --- | --- |

4.2.

Nedavno je došlo do različitih oblika reorganizacije lanca opskrbe hranom u cilju ponovnog povezivanja proizvođača i potrošača te relokalizacije poljoprivredne proizvodnje i proizvodnje hrane. Ti oblici obuhvaćaju poljoprivredu koju podržava zajednica, kratke lance opskrbe, alternativne prehrambene mreže, sustave lokalne poljoprivrede i izravnu prodaju. Zadruge potrošača također mogu imati ključnu ulogu osiguravajući snažnu poveznicu sa zajednicom, kao i društveni i obrazovni fokus te fokus na okoliš. Javne ustanove imaju programe koji su također dio tog postupka, npr. preko programa javne nabave u školama i bolnicama kojima se potiče opskrba lokalnom, organskom hranom, kao što je slučaj u Danskoj i u Malmöu u Švedskoj. To je u skladu s pristupom kružnog gospodarstva EU-a.

| 4.3. | Uspostavom bližih veza između proizvođača i potrošača lokaliziraniji prehrambeni sustavi i inicijative odozdo prema gore mogu imati ključnu ulogu u poticanju zdravije i održivije potrošnje hrane. Uključenost civilnog društva i lokalne zajednice jača te veze, kao što se može vidjeti u mnogim inicijativama za održivu prehranu u gradovima diljem Europe. Međutim, trenutačno politike na razini EU-a ne omogućavaju učenje iz tih eksperimenata, a kamoli potporu onima koji su obećavajući. Stoga bi sveobuhvatna prehrambena politika mogla pomoći u poticanju i razvoju zajedničkog upravljanja tim inicijativama. Poljoprivredna poduzeća prilagođavaju se zahtjevima tržišta, ali su ograničena prirodom poljoprivredne proizvodnje jer je za promjenu u proizvodnim sustavima potrebno vremena. |
| --- | --- |

4.3.

Uspostavom bližih veza između proizvođača i potrošača lokaliziraniji prehrambeni sustavi i inicijative odozdo prema gore mogu imati ključnu ulogu u poticanju zdravije i održivije potrošnje hrane. Uključenost civilnog društva i lokalne zajednice jača te veze, kao što se može vidjeti u mnogim inicijativama za održivu prehranu u gradovima diljem Europe. Međutim, trenutačno politike na razini EU-a ne omogućavaju učenje iz tih eksperimenata, a kamoli potporu onima koji su obećavajući. Stoga bi sveobuhvatna prehrambena politika mogla pomoći u poticanju i razvoju zajedničkog upravljanja tim inicijativama. Poljoprivredna poduzeća prilagođavaju se zahtjevima tržišta, ali su ograničena prirodom poljoprivredne proizvodnje jer je za promjenu u proizvodnim sustavima potrebno vremena.

| 4.4. | Prehrambeno gospodarstvo suočava se s velikim tehničkim, financijskim i društvenim (15) izazovima koje uvažavaju veliki programi ulaganja u inovacije i tehnološki razvoj. Europa ima otprilike 289 000 poduzeća za proizvodnju hrane, ali 3 000 njih pokriva gotovo polovicu tržišta EU-a (16). Studije kažu da otporni prehrambeni sustavi trebaju zadržati kombinaciju velikih i malih poljoprivrednih poduzeća. Postoji veliki jaz između najvećih europskih prehrambenih poduzeća i sektora MSP-ova, koji bi se mogao bolje premostiti uspostavom socijalne Europe. Digitalno gospodarstvo pruža mogućnosti za bliže veze između potrošača i proizvođača. Poduzeća pozdravljaju progresivno vodstvo u pogledu pitanja održivosti i žele jasne okvire. |
| --- | --- |

4.4.

Prehrambeno gospodarstvo suočava se s velikim tehničkim, financijskim i društvenim (15) izazovima koje uvažavaju veliki programi ulaganja u inovacije i tehnološki razvoj. Europa ima otprilike 289 000 poduzeća za proizvodnju hrane, ali 3 000 njih pokriva gotovo polovicu tržišta EU-a (16). Studije kažu da otporni prehrambeni sustavi trebaju zadržati kombinaciju velikih i malih poljoprivrednih poduzeća. Postoji veliki jaz između najvećih europskih prehrambenih poduzeća i sektora MSP-ova, koji bi se mogao bolje premostiti uspostavom socijalne Europe. Digitalno gospodarstvo pruža mogućnosti za bliže veze između potrošača i proizvođača. Poduzeća pozdravljaju progresivno vodstvo u pogledu pitanja održivosti i žele jasne okvire.

| 4.5. | U neupitnom je interesu europskih građana da se osigura da njihova hrana dolazi iz održivih izvora. Sustavi označivanja ne mogu pružiti jasnoću zbog složenosti samog pitanja. U nedavnom izvješću koje je pripremio Karl Falkenberg tvrdi se da bi europska prehrambena „marka” trebala biti usredotočena na održivost, odnosno „dobro življenje i pravedno dijeljenje unutar ograničenja planeta” (17). To upućuje na usredotočenost na društvenu, kao i okolišnu i gospodarsku dimenziju. Neka su kulturna pitanja izvan ovlasti europskih institucija, kao što su napetosti između plaćenog (u lancima opskrbe) i neplaćenog (u kuhinjama kućanstava) rada na području prehrane, no postoje elementi europskog prehrambenog sustava koji su okosnica europskog koncepta hrane (ili „marke”). Europa je poznata po raznolikosti u kulinarstvu i proizvodnji, koja ne samo da bi se trebala zaštititi nego i aktivno povećavati. Sustav oznaka kvalitete EU-a (zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla, zaštićena oznaka izvornosti, zajamčeno tradicionalni specijalitet) koristan je, ali obuhvaća samo specijalitete, a ne bavi se trendovima u masovnoj prehrani. Falkenbergova preporuka prema kojoj bismo trebali težiti pravednosti zasigurno uključuje „novi dogovor” u pogledu plaća i pošteno postupanje prema radu migranata u prehrambenim poduzećima EU-a. To su osjetljiva, ali i važna pitanja s pomoću kojih sveobuhvatna prehrambena politika može pružiti praktičnu potporu socijalnom skladu u Europi. |
| --- | --- |

4.5.

U neupitnom je interesu europskih građana da se osigura da njihova hrana dolazi iz održivih izvora. Sustavi označivanja ne mogu pružiti jasnoću zbog složenosti samog pitanja. U nedavnom izvješću koje je pripremio Karl Falkenberg tvrdi se da bi europska prehrambena „marka” trebala biti usredotočena na održivost, odnosno „dobro življenje i pravedno dijeljenje unutar ograničenja planeta” (17). To upućuje na usredotočenost na društvenu, kao i okolišnu i gospodarsku dimenziju. Neka su kulturna pitanja izvan ovlasti europskih institucija, kao što su napetosti između plaćenog (u lancima opskrbe) i neplaćenog (u kuhinjama kućanstava) rada na području prehrane, no postoje elementi europskog prehrambenog sustava koji su okosnica europskog koncepta hrane (ili „marke”). Europa je poznata po raznolikosti u kulinarstvu i proizvodnji, koja ne samo da bi se trebala zaštititi nego i aktivno povećavati. Sustav oznaka kvalitete EU-a (zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla, zaštićena oznaka izvornosti, zajamčeno tradicionalni specijalitet) koristan je, ali obuhvaća samo specijalitete, a ne bavi se trendovima u masovnoj prehrani. Falkenbergova preporuka prema kojoj bismo trebali težiti pravednosti zasigurno uključuje „novi dogovor” u pogledu plaća i pošteno postupanje prema radu migranata u prehrambenim poduzećima EU-a. To su osjetljiva, ali i važna pitanja s pomoću kojih sveobuhvatna prehrambena politika može pružiti praktičnu potporu socijalnom skladu u Europi.

| 4.6. | Posebnu brigu za roditelje i zdravstvene agencije predstavlja nejednako financijsko ulaganje u poruke o hrani namijenjenoj djeci. Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) to smatra prioritetnim pitanjem jer velik udio takvih poruka odnosi se na hranu koja je bogata soli, šećerom i mastima (18). Prijelazom s tradicionalnih na digitalne medijske oblike raste potreba za sveobuhvatnim pristupom. Procjenjuje se da je 37 milijardi USD potrošeno na digitalno oglašavanje hrane samo u zapadnoj Europi 2016. (19). EGSO ističe nedavni poziv potrošača prehrambenim i maloprodajnim poduzećima da prestanu upotrebljavati svoje maskote povezane s robnim markama u oglašavanju i marketinškim kampanjama za hranu koja je bogata masnoćama, soli i šećerom. U nedostatku primjerenog djelovanja industrije, vlade bi trebale razmotriti uvođenje regulatornih mjera (20). |
| --- | --- |

4.6.

Posebnu brigu za roditelje i zdravstvene agencije predstavlja nejednako financijsko ulaganje u poruke o hrani namijenjenoj djeci. Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) to smatra prioritetnim pitanjem jer velik udio takvih poruka odnosi se na hranu koja je bogata soli, šećerom i mastima (18). Prijelazom s tradicionalnih na digitalne medijske oblike raste potreba za sveobuhvatnim pristupom. Procjenjuje se da je 37 milijardi USD potrošeno na digitalno oglašavanje hrane samo u zapadnoj Europi 2016. (19). EGSO ističe nedavni poziv potrošača prehrambenim i maloprodajnim poduzećima da prestanu upotrebljavati svoje maskote povezane s robnim markama u oglašavanju i marketinškim kampanjama za hranu koja je bogata masnoćama, soli i šećerom. U nedostatku primjerenog djelovanja industrije, vlade bi trebale razmotriti uvođenje regulatornih mjera (20).

| 4.7. | Cilj prehrambene politike EU-a za idućih 50 godina trebao bi biti promicanje prijelaza s prehrambenog konzumerizma (koji karakterizira rasipanje) na građanstvo koje vodi računa o hrani (koje karakterizira briga i odgovornost). Prijelaz na održivu prehranu iz održivih prehrambenih sustava zahtijeva sudjelovanje potrošača kako bi postali aktivni građani koji vode računa o hrani. EGSO ponavlja svoj prijedlog za pokretanje kampanje za informiranje i podizanje svijesti diljem EU-a o „vrijednosti hrane”. To će biti potrebno za osiguravanje dugoročne promjene u ponašanju potrošača (21). |
| --- | --- |

4.7.

Cilj prehrambene politike EU-a za idućih 50 godina trebao bi biti promicanje prijelaza s prehrambenog konzumerizma (koji karakterizira rasipanje) na građanstvo koje vodi računa o hrani (koje karakterizira briga i odgovornost). Prijelaz na održivu prehranu iz održivih prehrambenih sustava zahtijeva sudjelovanje potrošača kako bi postali aktivni građani koji vode računa o hrani. EGSO ponavlja svoj prijedlog za pokretanje kampanje za informiranje i podizanje svijesti diljem EU-a o „vrijednosti hrane”. To će biti potrebno za osiguravanje dugoročne promjene u ponašanju potrošača (21).

5.   Vizija – ciljevi i struktura sveobuhvatne prehrambene politike u EU-u

| 5.1. | Prehrambena politika sveobuhvatna je politika koja organizira i podupire okvir prehrambenih sustava, od primarne proizvodnje (poljoprivrednici) preko faze proizvodnje (prerada) do potrošnje. Njome se razjašnjava i otkriva ono što je često ispod površine i skriveno. S obzirom na to da se hrana pojavljuje u mnogim područjima života, kao što su obrazovanje, zdravlje, okoliš, trgovina, društveni odnosi i kultura, vrijednost sveobuhvatne prehrambene politike jest da društvo može objasniti što želi i što može postići u svojem prehrambenom sustavu. Ta politika spaja ono što se inače može vrlo lako razdvojiti i fragmentirati. Pitanje što jedemo, kako jedemo i kako proizvodimo hranu danas, i po kojoj cijeni, ima posljedice za budućnost. |
| --- | --- |

5.1.

Prehrambena politika sveobuhvatna je politika koja organizira i podupire okvir prehrambenih sustava, od primarne proizvodnje (poljoprivrednici) preko faze proizvodnje (prerada) do potrošnje. Njome se razjašnjava i otkriva ono što je često ispod površine i skriveno. S obzirom na to da se hrana pojavljuje u mnogim područjima života, kao što su obrazovanje, zdravlje, okoliš, trgovina, društveni odnosi i kultura, vrijednost sveobuhvatne prehrambene politike jest da društvo može objasniti što želi i što može postići u svojem prehrambenom sustavu. Ta politika spaja ono što se inače može vrlo lako razdvojiti i fragmentirati. Pitanje što jedemo, kako jedemo i kako proizvodimo hranu danas, i po kojoj cijeni, ima posljedice za budućnost.

| 5.2. | Prehrambena politika ima snažan utjecaj na razvoj ruralnih i urbanih područja. Stvara radna mjesta u svim povezanim sektorima, kao što su poljoprivreda i njezina tehnička infrastruktura, prerada hrane, promet, trgovina, pakiranje, maloprodajne i prehrambene usluge itd. Utječe na egzistenciju milijuna građana EU-a. Sektor proizvodnje hrane u EU-u zapošljava 4,25 milijuna ljudi, ima promet od 1 098 milijardi EUR; troši 2,5 milijarde EUR na istraživanje i razvoj i ima višak od 25,2 milijarde EUR u trgovini prerađene hrane (22). Unatoč ekonomskom značaju hrane za gospodarstvo EU-a, trenutačno ne postoji prehrambena politika EU-a kao takva. Umjesto toga, prehrambene sustave oblikuju različiti politički okviri, kako je prethodno navedeno. |
| --- | --- |

5.2.

Prehrambena politika ima snažan utjecaj na razvoj ruralnih i urbanih područja. Stvara radna mjesta u svim povezanim sektorima, kao što su poljoprivreda i njezina tehnička infrastruktura, prerada hrane, promet, trgovina, pakiranje, maloprodajne i prehrambene usluge itd. Utječe na egzistenciju milijuna građana EU-a. Sektor proizvodnje hrane u EU-u zapošljava 4,25 milijuna ljudi, ima promet od 1 098 milijardi EUR; troši 2,5 milijarde EUR na istraživanje i razvoj i ima višak od 25,2 milijarde EUR u trgovini prerađene hrane (22). Unatoč ekonomskom značaju hrane za gospodarstvo EU-a, trenutačno ne postoji prehrambena politika EU-a kao takva. Umjesto toga, prehrambene sustave oblikuju različiti politički okviri, kako je prethodno navedeno.

| 5.3. | Prehrambena politika prikladna za 21. stoljeće mora ispuniti više kriterija, kao što su: kvaliteta hrane (npr. okus, užitak, izgled i autentičnost); zdravlje (npr. sigurnost, hranjivost, dostupnost i znanje); okoliš (npr. CO2, voda, uporaba zemljišta, tlo, biološka raznolikost, kvaliteta zraka i sistemska otpornost), socijalne i kulturne vrijednosti (npr. identitet, jednakost pristupa, povjerenje, izbor i vještine); zdravo gospodarstvo (npr. istinsko tržišno natjecanje i pravedna zarada, pristojna radna mjesta, u cijelosti internalizirani troškovi i razumne, konkurentne cijene); te dobro upravljanje (npr. demokratska odgovornost, transparentnost, etički postupci i uporaba čvrstih znanstvenih dokaza). Sve postojeće politike EU-a povezane s hranom mogu se promatrati unutar tih područja politike. |
| --- | --- |

5.3.

Prehrambena politika prikladna za 21. stoljeće mora ispuniti više kriterija, kao što su: kvaliteta hrane (npr. okus, užitak, izgled i autentičnost); zdravlje (npr. sigurnost, hranjivost, dostupnost i znanje); okoliš (npr. CO2, voda, uporaba zemljišta, tlo, biološka raznolikost, kvaliteta zraka i sistemska otpornost), socijalne i kulturne vrijednosti (npr. identitet, jednakost pristupa, povjerenje, izbor i vještine); zdravo gospodarstvo (npr. istinsko tržišno natjecanje i pravedna zarada, pristojna radna mjesta, u cijelosti internalizirani troškovi i razumne, konkurentne cijene); te dobro upravljanje (npr. demokratska odgovornost, transparentnost, etički postupci i uporaba čvrstih znanstvenih dokaza). Sve postojeće politike EU-a povezane s hranom mogu se promatrati unutar tih područja politike.

| 5.4. | Sveobuhvatna prehrambena politika mora poboljšati otporne ekosustave i zajamčiti da svi dionici i sudionici u lancu opskrbe hranom imaju pristojan dohodak, unutar i izvan EU-a. Cijene hrane ne odražavaju potpuni trošak proizvodnje, a zdravstveni i socijalni troškovi te troškovi na području okoliša uglavnom su eksternalizirani. Zbog težnje jeftinijoj, „pristupačnijoj” hrani ne smiju se zanemariti druge značajke i učinci proizvodnje i potrošnje hrane. Sveobuhvatna prehrambena politika mogla bi pomoći u reintegraciji i ponovnom usklađivanju cijene hrane s drugim vrijednostima. |
| --- | --- |

5.4.

Sveobuhvatna prehrambena politika mora poboljšati otporne ekosustave i zajamčiti da svi dionici i sudionici u lancu opskrbe hranom imaju pristojan dohodak, unutar i izvan EU-a. Cijene hrane ne odražavaju potpuni trošak proizvodnje, a zdravstveni i socijalni troškovi te troškovi na području okoliša uglavnom su eksternalizirani. Zbog težnje jeftinijoj, „pristupačnijoj” hrani ne smiju se zanemariti druge značajke i učinci proizvodnje i potrošnje hrane. Sveobuhvatna prehrambena politika mogla bi pomoći u reintegraciji i ponovnom usklađivanju cijene hrane s drugim vrijednostima.

| 5.5. | Sveobuhvatna prehrambena politika trebala bi objediniti postojeće i nove politike, s krajnjim ciljem osiguravanja održivih prehrambenih sustava i zdrave prehrane. To ne znači da treba izmisliti nešto što već postoji te stvoriti potpuno novu politiku ili dati nove ovlasti EU-u jer cilj nije nametanje jedinstvenog standarda. Upravo suprotno, znači donošenje reformi na razini EU-a kako bi se potakle nove i održivije mjere na svim razinama (lokalnoj/gradskoj, regionalnoj, nacionalnoj i razini poduzeća), kao i jačanje inicijativa koje već postoje, uz osiguravanje veće usklađenosti. To znači integraciju mjera na razini EU-a i onoga što se najbolje može poduzeti na drugim razinama upravljanja. Mogli bi se promicati fiskalni sustavi kojima se poboljšava pristup zdravoj prehrani preko gradskog planiranja i javne nabave, čime se podupiru lokalna tržišta i zapošljavanje. |
| --- | --- |

5.5.

Sveobuhvatna prehrambena politika trebala bi objediniti postojeće i nove politike, s krajnjim ciljem osiguravanja održivih prehrambenih sustava i zdrave prehrane. To ne znači da treba izmisliti nešto što već postoji te stvoriti potpuno novu politiku ili dati nove ovlasti EU-u jer cilj nije nametanje jedinstvenog standarda. Upravo suprotno, znači donošenje reformi na razini EU-a kako bi se potakle nove i održivije mjere na svim razinama (lokalnoj/gradskoj, regionalnoj, nacionalnoj i razini poduzeća), kao i jačanje inicijativa koje već postoje, uz osiguravanje veće usklađenosti. To znači integraciju mjera na razini EU-a i onoga što se najbolje može poduzeti na drugim razinama upravljanja. Mogli bi se promicati fiskalni sustavi kojima se poboljšava pristup zdravoj prehrani preko gradskog planiranja i javne nabave, čime se podupiru lokalna tržišta i zapošljavanje.

| 5.6. | Sveobuhvatna prehrambena politika također bi trebala postati osnova za ukidanje nepoštenih poslovnih praksi u pogledu dvojne i niže kvalitete proizvoda, odnosno proizvodnje i prodaje hrane niže kvalitete u različitim državama članicama unatoč identičnom pakiranju (23). |
| --- | --- |

5.6.

Sveobuhvatna prehrambena politika također bi trebala postati osnova za ukidanje nepoštenih poslovnih praksi u pogledu dvojne i niže kvalitete proizvoda, odnosno proizvodnje i prodaje hrane niže kvalitete u različitim državama članicama unatoč identičnom pakiranju (23).

| 5.7. | Za postizanje tih ciljeva potrebno je uskladiti političke mjere kako na području ponude tako i na području potražnje. To znači da dostupnost i pristupačnost hrane preko održive proizvodnje hrane moraju biti usklađene i s povećanim pristupom i osnaživanjem potrošača da odaberu zdravu i ukusnu prehranu. Potrebno je postići kombinaciju zakonodavnih promjena kako bi se uklonile regulatorne prepreke i pružili fiskalni poticaji te promjena u ponašanju utemeljenih na boljoj informiranosti, obrazovanju i podizanju svijesti potrošača i prerađivača. Glavni je cilj podići svijest i povećati potporu vrijednosti hrane na svim razinama te podržati postupnu, ali znatnu promjenu. Na primjer, smanjenje unosa soli najbolje funkcionira ako se provodi polako, ali sustavno, no nema poticaja za poduzeća da promjene sastav svojih proizvoda. |
| --- | --- |

5.7.

Za postizanje tih ciljeva potrebno je uskladiti političke mjere kako na području ponude tako i na području potražnje. To znači da dostupnost i pristupačnost hrane preko održive proizvodnje hrane moraju biti usklađene i s povećanim pristupom i osnaživanjem potrošača da odaberu zdravu i ukusnu prehranu. Potrebno je postići kombinaciju zakonodavnih promjena kako bi se uklonile regulatorne prepreke i pružili fiskalni poticaji te promjena u ponašanju utemeljenih na boljoj informiranosti, obrazovanju i podizanju svijesti potrošača i prerađivača. Glavni je cilj podići svijest i povećati potporu vrijednosti hrane na svim razinama te podržati postupnu, ali znatnu promjenu. Na primjer, smanjenje unosa soli najbolje funkcionira ako se provodi polako, ali sustavno, no nema poticaja za poduzeća da promjene sastav svojih proizvoda.

| 5.8. | Sa stajališta ponude, kako bi sveobuhvatna europska prehrambena politika imala istinsku važnost za europske potrošače, nužno je da hrana proizvedena održivim metodama u EU-u bude konkurentna. To podrazumijeva sposobnost europskog poljoprivredno-prehrambenog sektora da osigurava hranu za potrošače po cijenama koje uključuju dodatne troškove prema kriterijima kao što su održivost, dobrobit životinja, sigurnost hrane i ishrana, ali i poštene prihode za poljoprivrednike, te da se pritom zajamči da velika većina potrošača prednost i dalje daje europskim proizvodima. |
| --- | --- |

5.8.

Sa stajališta ponude, kako bi sveobuhvatna europska prehrambena politika imala istinsku važnost za europske potrošače, nužno je da hrana proizvedena održivim metodama u EU-u bude konkurentna. To podrazumijeva sposobnost europskog poljoprivredno-prehrambenog sektora da osigurava hranu za potrošače po cijenama koje uključuju dodatne troškove prema kriterijima kao što su održivost, dobrobit životinja, sigurnost hrane i ishrana, ali i poštene prihode za poljoprivrednike, te da se pritom zajamči da velika većina potrošača prednost i dalje daje europskim proizvodima.

| 5.9. | Provedba ciljeva održivog razvoja pruža ključan okvir za zajedničko djelovanje u cilju prehranjivanja svjetskog stanovništva na održiv način do 2030. Pitanja povezana s hranom i poljoprivredom protežu se kroz svih 17 ciljeva održivog razvoja. WHO posebice navodi da 12 ciljeva održivog razvoja zahtijeva djelovanje u području ishrane. Provedba ciljeva održivog razvoja po svojoj prirodi zahtijeva kolektivna, cjelovita rješenja koja uključuju različite odjele, ministarstva, sektore i cijeli lanac opskrbe hranom. Time se pružaju velike mogućnosti za vodstvo EU-a na kontinentalnoj razini. |
| --- | --- |

5.9.

Provedba ciljeva održivog razvoja pruža ključan okvir za zajedničko djelovanje u cilju prehranjivanja svjetskog stanovništva na održiv način do 2030. Pitanja povezana s hranom i poljoprivredom protežu se kroz svih 17 ciljeva održivog razvoja. WHO posebice navodi da 12 ciljeva održivog razvoja zahtijeva djelovanje u području ishrane. Provedba ciljeva održivog razvoja po svojoj prirodi zahtijeva kolektivna, cjelovita rješenja koja uključuju različite odjele, ministarstva, sektore i cijeli lanac opskrbe hranom. Time se pružaju velike mogućnosti za vodstvo EU-a na kontinentalnoj razini.

| 5.10. | Sveobuhvatnom prehrambenom politikom trebali bi se objediniti različiti pristupi radi provedbe ciljeva održivog razvoja te u nju treba uključiti postojeće višerazinsko i višesektorsko upravljanje u cilju osiguravanja cjelovitijeg postupka oblikovanja politika. Europa razvija stajališta o različitim stupovima prehrambenog sustava, točnije o:






  — | poljoprivredi (izmijenjeni ZPP (24), ubrzani razvoj modela održive proizvodnje, generacijska obnova, održiv dohodak za poljoprivrednike, javno dobro za javni novac, dobrobit životinja), |
| --- | --- | --- |

5.10.

Sveobuhvatnom prehrambenom politikom trebali bi se objediniti različiti pristupi radi provedbe ciljeva održivog razvoja te u nju treba uključiti postojeće višerazinsko i višesektorsko upravljanje u cilju osiguravanja cjelovitijeg postupka oblikovanja politika. Europa razvija stajališta o različitim stupovima prehrambenog sustava, točnije o:

—

poljoprivredi (izmijenjeni ZPP (24), ubrzani razvoj modela održive proizvodnje, generacijska obnova, održiv dohodak za poljoprivrednike, javno dobro za javni novac, dobrobit životinja),

| — | uravnoteženom teritorijalnom razvoju/ruralnom razvoju (Cork 2.0) (25), |
| --- | --- |

—

uravnoteženom teritorijalnom razvoju/ruralnom razvoju (Cork 2.0) (25),

| — | održivoj preradi (promjena sastava proizvoda), |
| --- | --- |

—

održivoj preradi (promjena sastava proizvoda),

| — | kružnom gospodarstvu (26) (rasipanje hrane, energetska učinkovitost), |
| --- | --- |

—

kružnom gospodarstvu (26) (rasipanje hrane, energetska učinkovitost),

| — | održivoj potrošnji hrane (izbor prehrane kojom se štiti zdravlje i okoliš, vodeća uloga maloprodajnog sektora), |
| --- | --- |

—

održivoj potrošnji hrane (izbor prehrane kojom se štiti zdravlje i okoliš, vodeća uloga maloprodajnog sektora),

| — | društvenom učinku (pravedna raspodjela plaća i dohotka, socijalna zaštita), |
| --- | --- |

—

društvenom učinku (pravedna raspodjela plaća i dohotka, socijalna zaštita),

| — | kulturnom učinku (regionalni/lokalni identitet), |
| --- | --- |

—

kulturnom učinku (regionalni/lokalni identitet),

| — | zdravlju, ishrani (zdravija prehrana/sigurnost hrane), |
| --- | --- |

—

zdravlju, ishrani (zdravija prehrana/sigurnost hrane),

| — | zaštiti okoliša (tlo (27), biološka raznolikost, kvaliteta vode/zraka), |
| --- | --- |

—

zaštiti okoliša (tlo (27), biološka raznolikost, kvaliteta vode/zraka),

| — | obrazovanju (školsko obrazovanje, vrijednost hrane, kako kuhati, što je dobra hrana), |
| --- | --- |

—

obrazovanju (školsko obrazovanje, vrijednost hrane, kako kuhati, što je dobra hrana),

| — | trgovini, uključujući međunarodnu trgovinu (poštenije trgovačke prakse u lancu opskrbe hranom (28), prehrambena neovisnost), |
| --- | --- |

—

trgovini, uključujući međunarodnu trgovinu (poštenije trgovačke prakse u lancu opskrbe hranom (28), prehrambena neovisnost),

| — | razvoju (usklađenost politika radi razvoja). |
| --- | --- |

—

razvoju (usklađenost politika radi razvoja).

| 5.11. | Taj novi sveobuhvatni pristup trebao bi biti dinamičan i uključivati dionike iz cijelog lanca opskrbe hranom i civilnog društva u cjelini, osiguravajući time odgovornu i transparentnu „prehrambenu demokraciju”. |
| --- | --- |

5.11.

Taj novi sveobuhvatni pristup trebao bi biti dinamičan i uključivati dionike iz cijelog lanca opskrbe hranom i civilnog društva u cjelini, osiguravajući time odgovornu i transparentnu „prehrambenu demokraciju”.

| 5.12. | Ukratko, sveobuhvatna prehrambena politika treba: 1. biti održiva sa stajališta okoliša te sa sociokulturnog i gospodarskog stajališta; 2. objedinjavati sve sektore i razine upravljanja; 3. uključivati sva područja društva; i 4. jačati poštene radne uvjete na svim razinama. |
| --- | --- |

5.12.

Ukratko, sveobuhvatna prehrambena politika treba: 1. biti održiva sa stajališta okoliša te sa sociokulturnog i gospodarskog stajališta; 2. objedinjavati sve sektore i razine upravljanja; 3. uključivati sva područja društva; i 4. jačati poštene radne uvjete na svim razinama.

6.   Plan – Koji su koraci potrebni za postizanje sveobuhvatne prehrambene politike?

| 6.1. | Kao što su osnivači zajedničkog tržišta 1950-ih smatrali hranu središnjom točkom bolje i mirnije Europu, tako danas, šest desetljeća kasnije, EGSO naglašava potrebu da se započne stvaranje održivijeg prehrambenog sustava za Europu. Pritisci su sada dobro poznati i dokazani. Treba ih prevladati na lokalnoj razini i na razini država članica. Međutim, postoji potreba i za djelovanjem na europskoj razini. |
| --- | --- |

6.1.

Kao što su osnivači zajedničkog tržišta 1950-ih smatrali hranu središnjom točkom bolje i mirnije Europu, tako danas, šest desetljeća kasnije, EGSO naglašava potrebu da se započne stvaranje održivijeg prehrambenog sustava za Europu. Pritisci su sada dobro poznati i dokazani. Treba ih prevladati na lokalnoj razini i na razini država članica. Međutim, postoji potreba i za djelovanjem na europskoj razini.

| 6.2. | EGSO predlaže osnivanje međusektorske i međuinstitucijske radne skupine, koja uključuje različite glavne uprave Komisije i druge institucije EU-a, u cilju razvoja akcijskog plana za održivost prehrane kako bi se pomoglo EU-u da provede ciljeve održivog razvoja povezane s hranom. Akcijski plan trebao bi se razviti s pomoću participativnog postupka koji uključuje dionike u cijelom lancu opskrbe hranom, civilno društvo i istraživače. |
| --- | --- |

6.2.

EGSO predlaže osnivanje međusektorske i međuinstitucijske radne skupine, koja uključuje različite glavne uprave Komisije i druge institucije EU-a, u cilju razvoja akcijskog plana za održivost prehrane kako bi se pomoglo EU-u da provede ciljeve održivog razvoja povezane s hranom. Akcijski plan trebao bi se razviti s pomoću participativnog postupka koji uključuje dionike u cijelom lancu opskrbe hranom, civilno društvo i istraživače.

| 6.3. | EGSO vidjeti mogućnost za organizaciju i razvoj prostora za uključivanje civilnog društva i njegovo aktivno sudjelovanje u tom postupku, i to na temelju zamaha nastalog na stručnim savjetovanjima EGSO-a o toj temi. |
| --- | --- |

6.3.

EGSO vidjeti mogućnost za organizaciju i razvoj prostora za uključivanje civilnog društva i njegovo aktivno sudjelovanje u tom postupku, i to na temelju zamaha nastalog na stručnim savjetovanjima EGSO-a o toj temi.

| 6.4. | Od Zajedničkog istraživačkog centra, Glavne uprave za istraživanje i agencija za istraživanje država članica zahtijeva se da razviju „pregled stanja održive prehrane u EU-u” kako bi se potaknuo i pratio napredak prema ispunjavanju postavljenih ciljeva. Kombinacija novih i starih pokazatelja bit će potrebna za uključivanje i prijenos ciljeva održivog razvoja povezanih s hranom i drugih međunarodnih ciljeva (kao što su ciljevi za emisije stakleničkih plinova) u europski okvir. |
| --- | --- |

6.4.

Od Zajedničkog istraživačkog centra, Glavne uprave za istraživanje i agencija za istraživanje država članica zahtijeva se da razviju „pregled stanja održive prehrane u EU-u” kako bi se potaknuo i pratio napredak prema ispunjavanju postavljenih ciljeva. Kombinacija novih i starih pokazatelja bit će potrebna za uključivanje i prijenos ciljeva održivog razvoja povezanih s hranom i drugih međunarodnih ciljeva (kao što su ciljevi za emisije stakleničkih plinova) u europski okvir.

| 6.5. | Od Komisije, Parlamenta i Vijeća zahtijeva se istraživanje izvedivosti osnivanja Glavne uprave za hranu, koja bi poboljšala koordinaciju zadataka i odgovornosti u pogledu svih politika povezanih s hranom, od zajedničkih metodologija o analizi životnog ciklusa do velike količine podataka o hrani i održive ishrane. Ta nova glavna uprava osigurala bi potreban okvir za davanje prioriteta hrani te bi, po potrebi, bila izvor reguliranja, zakonodavstva i provedbe. |
| --- | --- |

6.5.

Od Komisije, Parlamenta i Vijeća zahtijeva se istraživanje izvedivosti osnivanja Glavne uprave za hranu, koja bi poboljšala koordinaciju zadataka i odgovornosti u pogledu svih politika povezanih s hranom, od zajedničkih metodologija o analizi životnog ciklusa do velike količine podataka o hrani i održive ishrane. Ta nova glavna uprava osigurala bi potreban okvir za davanje prioriteta hrani te bi, po potrebi, bila izvor reguliranja, zakonodavstva i provedbe.

| 6.6. | Trebalo bi osnovati novo europsko vijeće za prehrambenu politiku. Određene države članice već imaju takva tijela (npr. u Nizozemskoj i Nordijski laboratorij za prehrambenu politiku). Pružalo bi savjete o tranzicijama za koje znanost tvrdi da su potrebne za ispunjavanje ciljeva održivog razvoja i Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama. |
| --- | --- |

6.6.

Trebalo bi osnovati novo europsko vijeće za prehrambenu politiku. Određene države članice već imaju takva tijela (npr. u Nizozemskoj i Nordijski laboratorij za prehrambenu politiku). Pružalo bi savjete o tranzicijama za koje znanost tvrdi da su potrebne za ispunjavanje ciljeva održivog razvoja i Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama.

| 6.7. | Prijelaz na održive europske prehrambene sustave zahtijeva bolju integraciju savjetovanja na području zdravlja, prehrane, okoliša i gospodarstva. EGSO podupire razvoj smjernica EU-a za održivu prehranu, i to na temelju inicijativa Njemačke, Nizozemske, Švedske i Francuske za pružanje jasnijih smjernica potrošačima i industriji o tome kako postići ravnotežu između dobre ishrane i manjeg učinka na okoliš te spriječiti lažne tvrdnje o okolišu i zdravlju, uz uzimanje u obzir kulturnih preferencija. To bi se trebalo odraziti u novom pametnom sustavu za označivanje održive hrane. |
| --- | --- |

6.7.

Prijelaz na održive europske prehrambene sustave zahtijeva bolju integraciju savjetovanja na području zdravlja, prehrane, okoliša i gospodarstva. EGSO podupire razvoj smjernica EU-a za održivu prehranu, i to na temelju inicijativa Njemačke, Nizozemske, Švedske i Francuske za pružanje jasnijih smjernica potrošačima i industriji o tome kako postići ravnotežu između dobre ishrane i manjeg učinka na okoliš te spriječiti lažne tvrdnje o okolišu i zdravlju, uz uzimanje u obzir kulturnih preferencija. To bi se trebalo odraziti u novom pametnom sustavu za označivanje održive hrane.

Bruxelles, 6. prosinca 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

(1)  Mišljenje EGSO-a „Moguća izmjena zajedničke poljoprivredne politike”, SL C 288, 31.8.2017., str. 10.

1

(2)  HLPE, 2017. Nutrition and food systems („Ishrana i prehrambeni sustavi”).

2

Nutrition and food systems

(3)  Vidjeti bilješku 1.

3

(4)  http://www.ehnheart.org/cvd-statistics.html

4

(5)  Euromonitor International, Passport Nutrition 2017 („Putovnica za ishranu 2017.”).

5

Passport Nutrition 2017

(6)  Oxfam (2015.), A Europe for the many, not the few („Europa za mnoge, ne za nekolicinu”).

6

A Europe for the many, not the few

(7)  Npr. Hoekstra i Mekonnen (2016.).

7

(8)  OECD (2014.).

8

(9)  https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/soil-erosion-by-water-1/assessment

9

(10)  https://www.eea.europa.eu/highlights/fish-to-fork-a-need

10

(11)  www.fao.org/nr/sustainability

11

(12)  Mišljenje EGSO-a „Nepoštene trgovačke prakse među poduzećima u lancu opskrbe hranom”, SL C 34, 2.2.2017., str. 130.

12

(13)  http://ec.europa.eu/food/safety/food_waste_en

13

(14)  Mason i Lang (2017.). Sustainable Diets („Održiva prehrana”). Abingdon: Routledge

14

Sustainable Diets

(15)  Freibauer, Mathijs et al (2011.), 3. izvješće SCAR-a Europskoj komisiji.

15

(16)  http://www.fooddrinkeurope.eu/publication/data-trends-of-the-european-food-and-drink-industry-2016/

16

(17)  Falkenberg K. (2016.). Sustainability Now! A European Vision for Sustainability („Održivost sada! Europska vizija za održivost”). EPSC, br. 18., 20. srpnja.

17

Sustainability Now! A European Vision for Sustainability

(18)  WHO Europska regija (2013.) http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0019/191125/e96859.pdf

18

(19)  https://www.statista.com/statistics/237928/online-advertising-spending-in-western-europe/

19

(20)  Cartoon characters and food: just for fun? („Likovi iz crtića i hrana: jesu li na njoj samo iz zabave?”), dokument o stajalištu, BEUC, 2017.

20

Cartoon characters and food: just for fun?

(21)  Vidjeti bilješku 12.

21

(22)  http://www.fooddrinkeurope.eu/uploads/publications_documents/Data_and_trends_Interactive_PDF_NEW.pdf

22

(23)  Rezultati studije Sveučilišta kemije i tehnologije u Pragu, 2015. http://www.sehnalova.cz/soubory/rozdily-potravin/Prezentace.pdf

23

(24)  Vidjeti bilješku 1.

24

(25)  Mišljenje EGSO-a „Od Deklaracije iz Corka 2.0 do konkretnih mjera”, SL C 345, 13.10.2017., str. 37.

25

(26)  Mišljenje EGSO-a „Kružno gospodarstvo”, SL C 264, 20.7.2016., str. 98.

26

(27)  Mišljenje EGSO-a „Korištenje poljoprivrednog tla za održivu proizvodnju hrane i usluge ekosustava”, usvojeno 18. listopada 2017. (još nije objavljeno u SL-u).

27

(28)  Vidjeti bilješku 12.

28

---

| 11.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 129/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 129/27

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o „Središnjoj ulozi trgovine i ulaganja u ostvarivanju i provedbi ciljeva održivog razvoja”

(samoinicijativno mišljenje)

(2018/C 129/05)

| Izvjestitelj: | Jonathan PEEL (UK-I) |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Christophe QUAREZ (FR-II) |

Izvjestitelj:

Jonathan PEEL (UK-I)

Suizvjestitelj:

Christophe QUAREZ (FR-II)

| Odluka Plenarne skupštine: | 26.1.2017. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 29. stavak 2. Poslovnika |
| | (samoinicijativno mišljenje) |
| Nadležna stručna skupina: | REX |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 7.11.2017. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 7.12.2017. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 530 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 163/0/1 |

Odluka Plenarne skupštine:

26.1.2017.

Pravni temelj:

pravilo 29. stavak 2. Poslovnika

(samoinicijativno mišljenje)

Nadležna stručna skupina:

REX

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

7.11.2017.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

7.12.2017.

Plenarno zasjedanje br.:

530

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

163/0/1

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Provedba i ostvarivanje ciljeva održivog razvoja smatraju se glavnim globalnim prioritetima. Održavanje zamaha od sada je od ključne važnosti ako se želi postići ciljni datum u 2030. |
| --- | --- |

1.1.

Provedba i ostvarivanje ciljeva održivog razvoja smatraju se glavnim globalnim prioritetima. Održavanje zamaha od sada je od ključne važnosti ako se želi postići ciljni datum u 2030.

| 1.1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) smatra da će se ciljevima održivog razvoja i Pariškim sporazumom (COP21) (1) iz temelja promijeniti program globalne trgovine, osobito kad je riječ o trgovini industrijskom robom i poljoprivrednim proizvodima. Potreba za provedbom tih dalekosežnih sporazuma mora biti u središtu svih budućih trgovinskih pregovora EU-a. |
| --- | --- |

1.1.1.

Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) smatra da će se ciljevima održivog razvoja i Pariškim sporazumom (COP21) (1) iz temelja promijeniti program globalne trgovine, osobito kad je riječ o trgovini industrijskom robom i poljoprivrednim proizvodima. Potreba za provedbom tih dalekosežnih sporazuma mora biti u središtu svih budućih trgovinskih pregovora EU-a.

| 1.2. | EU ima jedinstveni položaj koji mu omogućuje da potiče ostvarivanje ciljeva održivog razvoja. Posjeduje kredibilitet da bude učinkovita poveznica između razvijenih zemalja i zemalja u razvoju. Veći prioritet treba dati razvoju politika istaknutih u komunikaciji Komisije „Budući koraci” (2) te se snažnije usredotočiti na cjelovito uključivanje ciljeva održivog razvoja „u europski okvir politika i postojeće Komisijine prioritete” u suradnji s državama članicama, gdje je to potrebno. |
| --- | --- |

1.2.

EU ima jedinstveni položaj koji mu omogućuje da potiče ostvarivanje ciljeva održivog razvoja. Posjeduje kredibilitet da bude učinkovita poveznica između razvijenih zemalja i zemalja u razvoju. Veći prioritet treba dati razvoju politika istaknutih u komunikaciji Komisije „Budući koraci” (2) te se snažnije usredotočiti na cjelovito uključivanje ciljeva održivog razvoja „u europski okvir politika i postojeće Komisijine prioritete” u suradnji s državama članicama, gdje je to potrebno.

| 1.2.1. | Uviđa da je to njegova obveza na temelju Ugovora iz Lisabona (3). U promicanju i provedbi ciljeva održivog razvoja te u promicanju europskih vrijednosti u svijetu trebala bi postojati uska sinergija. |
| --- | --- |

1.2.1.

Uviđa da je to njegova obveza na temelju Ugovora iz Lisabona (3). U promicanju i provedbi ciljeva održivog razvoja te u promicanju europskih vrijednosti u svijetu trebala bi postojati uska sinergija.

| 1.3. | U milenijskim razvojnim ciljevima na trgovinu se upućuje samo jedanput (4), ali u ciljevima održivog razvoja trgovina se konkretno spominje devet puta. Pozivamo EU da u njih uključi izravne mjere za postizanje ciljeva održivog razvoja te trgovinu i ulaganja prilagođena ciljevima održivog razvoja. Trgovina i ulaganja mogu na mnoge načine pozitivno, iako katkad neizravno, pridonijeti tim ciljevima. |
| --- | --- |

1.3.

U milenijskim razvojnim ciljevima na trgovinu se upućuje samo jedanput (4), ali u ciljevima održivog razvoja trgovina se konkretno spominje devet puta. Pozivamo EU da u njih uključi izravne mjere za postizanje ciljeva održivog razvoja te trgovinu i ulaganja prilagođena ciljevima održivog razvoja. Trgovina i ulaganja mogu na mnoge načine pozitivno, iako katkad neizravno, pridonijeti tim ciljevima.

| 1.4. | Poseban podcilj u okviru cilja br. 17 (obnoviti globalno partnerstvo za održivi razvoj) jest „univerzalan, reguliran, otvoren i nediskriminirajući te pravedan višestrani trgovinski sustav u okviru Svjetske trgovinske organizacije”. EU je dugo stavljao naglasak na multilateralizam i ključnu ulogu WTO-a te treba nastaviti s poduzimanjem aktivnih koraka kako bi ih podržao. |
| --- | --- |

1.4.

Poseban podcilj u okviru cilja br. 17 (obnoviti globalno partnerstvo za održivi razvoj) jest „univerzalan, reguliran, otvoren i nediskriminirajući te pravedan višestrani trgovinski sustav u okviru Svjetske trgovinske organizacije”. EU je dugo stavljao naglasak na multilateralizam i ključnu ulogu WTO-a te treba nastaviti s poduzimanjem aktivnih koraka kako bi ih podržao.

| 1.5. | EGSO napominje da EU mora djelovati vlastitim politikama i aktivnostima u cilju potpore ostvarivanju ciljeva održivog razvoja s obzirom na to da oni nisu pravno obvezujući i nemaju mehanizam za rješavanje sporova. |
| --- | --- |

1.5.

EGSO napominje da EU mora djelovati vlastitim politikama i aktivnostima u cilju potpore ostvarivanju ciljeva održivog razvoja s obzirom na to da oni nisu pravno obvezujući i nemaju mehanizam za rješavanje sporova.

| 1.5.1. | Pozdravljamo namjeru EU-a da na godišnjoj razini izvješćuje o novostima, no i dalje smo zabrinuti jer se čini da je EU češće zainteresiran za pokazivanje kako se postojeće politike podudaraju i preklapaju s podciljevima u sklopu ciljeva održivog razvoja nego za postizanje maksimalne sinergije putem usmjeravanja i prilagodbe tih politika i aktivnosti. Usredotočenijim pristupom EU-a ostvarivanju ciljeva održivog razvoja postigli bi se bolji rezultati. |
| --- | --- |

1.5.1.

Pozdravljamo namjeru EU-a da na godišnjoj razini izvješćuje o novostima, no i dalje smo zabrinuti jer se čini da je EU češće zainteresiran za pokazivanje kako se postojeće politike podudaraju i preklapaju s podciljevima u sklopu ciljeva održivog razvoja nego za postizanje maksimalne sinergije putem usmjeravanja i prilagodbe tih politika i aktivnosti. Usredotočenijim pristupom EU-a ostvarivanju ciljeva održivog razvoja postigli bi se bolji rezultati.

| 1.5.2. | Smatramo da postoji nekoliko ključnih područja politike u kojima EU mora djelovati kako bi se zajamčila cjelovita sinergija s ciljevima održivog razvoja. Ta područja obuhvaćaju obnovu Sporazuma iz Cotonoua o partnerstvu AKP-a i EU-a te veću interakciju EU-a s tim regijama. To bi posebno trebalo uključivati ciljanu izgradnju kapaciteta usmjerenu na pružanje potpore i doprinos provedbi Sporazuma o olakšavanju trgovine, kao i širu zajedničku strategiju pomoći za trgovinu uz sudjelovanje EU-a i država članica. To predstavlja temeljni doprinos incijativi „Pomoć za trgovinu” WTO-a i njezin sastavni dio, osmišljen u cilju jačanja sposobnosti zemalja u razvoju u pogledu iskorištavanja mogućnosti koje im se nude u okviru trgovinskih sporazuma. U tom će kontekstu biti važan doprinos šestom globalnom pregledu WTO-a usmjeren na ciljeve održivog razvoja. |
| --- | --- |

1.5.2.

Smatramo da postoji nekoliko ključnih područja politike u kojima EU mora djelovati kako bi se zajamčila cjelovita sinergija s ciljevima održivog razvoja. Ta područja obuhvaćaju obnovu Sporazuma iz Cotonoua o partnerstvu AKP-a i EU-a te veću interakciju EU-a s tim regijama. To bi posebno trebalo uključivati ciljanu izgradnju kapaciteta usmjerenu na pružanje potpore i doprinos provedbi Sporazuma o olakšavanju trgovine, kao i širu zajedničku strategiju pomoći za trgovinu uz sudjelovanje EU-a i država članica. To predstavlja temeljni doprinos incijativi „Pomoć za trgovinu” WTO-a i njezin sastavni dio, osmišljen u cilju jačanja sposobnosti zemalja u razvoju u pogledu iskorištavanja mogućnosti koje im se nude u okviru trgovinskih sporazuma. U tom će kontekstu biti važan doprinos šestom globalnom pregledu WTO-a usmjeren na ciljeve održivog razvoja.

| 1.5.3. | Konkretnija potpora potrebna je i uporabi trgovine kao sredstva za osnaživanje regionalne integracije i ciljeva održivog razvoja, osobito u regijama u kojima se sporazumi o gospodarskom partnerstvu tek trebaju postići, unatoč tomu što obećanje u okviru sporazuma o gospodarskom partnerstvu dano u ranoj fazi još nije u cijelosti ispunjeno. |
| --- | --- |

1.5.3.

Konkretnija potpora potrebna je i uporabi trgovine kao sredstva za osnaživanje regionalne integracije i ciljeva održivog razvoja, osobito u regijama u kojima se sporazumi o gospodarskom partnerstvu tek trebaju postići, unatoč tomu što obećanje u okviru sporazuma o gospodarskom partnerstvu dano u ranoj fazi još nije u cijelosti ispunjeno.

| 1.5.4. | Usto, EU bi trebao razmotriti razvijanje bolje sinergije između 27 temeljnih konvencija koje se odnose na program OSP+ i ciljeva održivog razvoja u granicama svoje nadležnosti. |
| --- | --- |

1.5.4.

Usto, EU bi trebao razmotriti razvijanje bolje sinergije između 27 temeljnih konvencija koje se odnose na program OSP+ i ciljeva održivog razvoja u granicama svoje nadležnosti.

| 1.6. | Odbor također poziva EU na promicanje ostvarivanja ciljeva održivog razvoja bilateralnim odnosima kad god je to moguće. Najbolji je primjer za to interakcija s Kinom u pogledu njezine inicijative „Jedan pojas, jedan put”, za čiju je provedbu na nedavnom sastanku Okruglog stola EU-a i Kine (5) istaknuto da bi „trebala pridonijeti ostvarivanju Programa UN-a do 2030. i njegovim ciljevima održivog razvoja”. |
| --- | --- |

1.6.

Odbor također poziva EU na promicanje ostvarivanja ciljeva održivog razvoja bilateralnim odnosima kad god je to moguće. Najbolji je primjer za to interakcija s Kinom u pogledu njezine inicijative „Jedan pojas, jedan put”, za čiju je provedbu na nedavnom sastanku Okruglog stola EU-a i Kine (5) istaknuto da bi „trebala pridonijeti ostvarivanju Programa UN-a do 2030. i njegovim ciljevima održivog razvoja”.

| 1.7. | EGSO ističe ključnu ulogu odgovornog poslovanja u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja. Ovdje će učinak privatnog sektora biti ključan i dalekosežan: Konferencija Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju (UNCTAD) procjenjuje (6) da će biti potrebno dodatnih 2,5 bilijuna USD godišnje, a privatni bi sektor trebao osigurati trećinu tog iznosa. Mnoga poduzeća već imaju svoje strategije ciljeva održivog razvoja, no sva je poduzeća potrebno potaknuti da preuzmu odgovornost za učinak koji imaju na društvo, i to dužnom pažnjom utemeljenom na riziku. EGSO napominje da mobilizaciju resursa olakšavaju i međunarodne porezne politike kojima se podupiru ulaganja za provedbu ciljeva održivog razvoja (7). |
| --- | --- |

1.7.

EGSO ističe ključnu ulogu odgovornog poslovanja u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja. Ovdje će učinak privatnog sektora biti ključan i dalekosežan: Konferencija Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju (UNCTAD) procjenjuje (6) da će biti potrebno dodatnih 2,5 bilijuna USD godišnje, a privatni bi sektor trebao osigurati trećinu tog iznosa. Mnoga poduzeća već imaju svoje strategije ciljeva održivog razvoja, no sva je poduzeća potrebno potaknuti da preuzmu odgovornost za učinak koji imaju na društvo, i to dužnom pažnjom utemeljenom na riziku. EGSO napominje da mobilizaciju resursa olakšavaju i međunarodne porezne politike kojima se podupiru ulaganja za provedbu ciljeva održivog razvoja (7).

| 1.8. | U cilju održivog razvoja br. 17 posebno se navodi i da „uspješan program održivog razvoja zahtijeva partnerstvo vlada, privatnog sektora i civilnog društva”. EGSO stoga poziva da se u sve buduće mandate za poglavlja o trgovini i održivom razvoju u trgovinskim i partnerskim pregovorima EU-a uključe posebne klauzule kojima se od obiju strana svakog mehanizma civilnog društva za praćenje zahtijeva zajedničko promicanje ciljeva održivog razvoja i praćenje povezanih učinaka. |
| --- | --- |

1.8.

U cilju održivog razvoja br. 17 posebno se navodi i da „uspješan program održivog razvoja zahtijeva partnerstvo vlada, privatnog sektora i civilnog društva”. EGSO stoga poziva da se u sve buduće mandate za poglavlja o trgovini i održivom razvoju u trgovinskim i partnerskim pregovorima EU-a uključe posebne klauzule kojima se od obiju strana svakog mehanizma civilnog društva za praćenje zahtijeva zajedničko promicanje ciljeva održivog razvoja i praćenje povezanih učinaka.

| 1.8.1. | Ta poglavlja o trgovini i održivom razvoju (osobito s obzirom na to da obuhvaćaju ciljeve održivog razvoja, Pariški sporazum i pridržavanje konvencija Međunarodne organizacije rada) trebaju imati jednaku važnost kao poglavlja o komercijalnim, tehničkim ili carinskim pitanjima. |
| --- | --- |

1.8.1.

Ta poglavlja o trgovini i održivom razvoju (osobito s obzirom na to da obuhvaćaju ciljeve održivog razvoja, Pariški sporazum i pridržavanje konvencija Međunarodne organizacije rada) trebaju imati jednaku važnost kao poglavlja o komercijalnim, tehničkim ili carinskim pitanjima.

| 1.9. | Konačno, EGSO podsjeća EU na svoje prethodne preporuke (8) da provede cjelovitu procjenu vjerojatnih učinaka koje će provedba ciljeva održivog razvoja i Pariškog sporazuma imati na trgovinsku politiku EU-a, uključujući poljoprivredu. Dobra politika započinje dobrom analizom. |
| --- | --- |

1.9.

Konačno, EGSO podsjeća EU na svoje prethodne preporuke (8) da provede cjelovitu procjenu vjerojatnih učinaka koje će provedba ciljeva održivog razvoja i Pariškog sporazuma imati na trgovinsku politiku EU-a, uključujući poljoprivredu. Dobra politika započinje dobrom analizom.

2.   Kontekst: ciljevi održivog razvoja

| 2.1. | Provedba sveobuhvatnog Programa održivog razvoja Ujedinjenih naroda do 2030., osobito ciljeva održivog razvoja, koji su njegov središnji dio, do svojeg će ciljnog datuma i dalje biti glavni globalni prioritet. Svih 17 ciljeva održivog razvoja podupire se s pomoću dodatnih 169 posebnih podciljeva. |
| --- | --- |

2.1.

Provedba sveobuhvatnog Programa održivog razvoja Ujedinjenih naroda do 2030., osobito ciljeva održivog razvoja, koji su njegov središnji dio, do svojeg će ciljnog datuma i dalje biti glavni globalni prioritet. Svih 17 ciljeva održivog razvoja podupire se s pomoću dodatnih 169 posebnih podciljeva.

| 2.1.1. | Ciljevi održivog razvoja globalne su prirode te su univerzalno primjenjivi i međusobno povezani – sve zemlje moraju dijeliti odgovornost za njihovo postizanje. Već su doveli do novog načina globalnog djelovanja – obuhvatnijeg i usmjerenijeg na sudjelovanje i savjetovanje. Više od 90 zemalja zatražilo je pomoć ostalih u ostvarivanju tih ciljeva, osobito pomoć EU-a. |
| --- | --- |

2.1.1.

Ciljevi održivog razvoja globalne su prirode te su univerzalno primjenjivi i međusobno povezani – sve zemlje moraju dijeliti odgovornost za njihovo postizanje. Već su doveli do novog načina globalnog djelovanja – obuhvatnijeg i usmjerenijeg na sudjelovanje i savjetovanje. Više od 90 zemalja zatražilo je pomoć ostalih u ostvarivanju tih ciljeva, osobito pomoć EU-a.

| 2.2. | Važnost ciljeva održivog razvoja znatno je povećana Pariškim sporazumom, koji je već stupio na snagu. Iskazana namjera administracije SAD-a o povlačenju iz tog sporazuma prouzročila je znatnu nesigurnost, kao i pitanje što bi to moglo značiti u praksi. To otvara put za preuzimanje vodstva EU-a kad je riječ o održavanju ciljeva održivog razvoja i Pariškog sporazuma glavnim prioritetima, što je nastavak snažnog interesa Kine i ostalih rastućih gospodarstava za taj sporazum. Mnoga gospodarstva ubrzanog razvoja dosad nisu poduzela primjetne napore da pomognu ostalim zemljama koje zaostaju u razvoju. |
| --- | --- |

2.2.

Važnost ciljeva održivog razvoja znatno je povećana Pariškim sporazumom, koji je već stupio na snagu. Iskazana namjera administracije SAD-a o povlačenju iz tog sporazuma prouzročila je znatnu nesigurnost, kao i pitanje što bi to moglo značiti u praksi. To otvara put za preuzimanje vodstva EU-a kad je riječ o održavanju ciljeva održivog razvoja i Pariškog sporazuma glavnim prioritetima, što je nastavak snažnog interesa Kine i ostalih rastućih gospodarstava za taj sporazum. Mnoga gospodarstva ubrzanog razvoja dosad nisu poduzela primjetne napore da pomognu ostalim zemljama koje zaostaju u razvoju.

| 2.3. | U komunikaciji Komisije naslovljenoj „Budući koraci za održivu europsku budućnost: Europske mjere za održivost” iz studenoga 2016. zagovara se cjelovito uključivanje ciljeva održivog razvoja „u europski okvir politika i postojeće Komisijine prioritete”, kao što je EU obvezan činiti na temelju Ugovoru iz Lisabona (9). Tu inicijativu, koja je trenutačno u izradi, Odbor je pozdravio u svojem mišljenju naslovljenom „Poljoprivreda u trgovinskim pregovorima” (10), u kojemu ujedno preporučuje da EU provede cjelovitu procjenu njihovih vjerojatnih učinaka na trgovinsku politiku EU-a. |
| --- | --- |

2.3.

U komunikaciji Komisije naslovljenoj „Budući koraci za održivu europsku budućnost: Europske mjere za održivost” iz studenoga 2016. zagovara se cjelovito uključivanje ciljeva održivog razvoja „u europski okvir politika i postojeće Komisijine prioritete”, kao što je EU obvezan činiti na temelju Ugovoru iz Lisabona (9). Tu inicijativu, koja je trenutačno u izradi, Odbor je pozdravio u svojem mišljenju naslovljenom „Poljoprivreda u trgovinskim pregovorima” (10), u kojemu ujedno preporučuje da EU provede cjelovitu procjenu njihovih vjerojatnih učinaka na trgovinsku politiku EU-a.

| 2.3.1. | U Komunikaciji se navodi da će ciljevi održivog razvoja „biti međusektorska dimenzija” za provedbu globalne strategije EU-a. Ukazuje se na to da je EU bio „ključan u oblikovanju” tog programa. Trebala bi postojati bliska sinergija u promicanju i provedbi ciljeva održivog razvoja i u promicanju europskih vrijednosti u cijelom svijetu, iako ciljevi održivog razvoja izravno ne promiču dobro upravljanje i vladavinu prava. |
| --- | --- |

2.3.1.

U Komunikaciji se navodi da će ciljevi održivog razvoja „biti međusektorska dimenzija” za provedbu globalne strategije EU-a. Ukazuje se na to da je EU bio „ključan u oblikovanju” tog programa. Trebala bi postojati bliska sinergija u promicanju i provedbi ciljeva održivog razvoja i u promicanju europskih vrijednosti u cijelom svijetu, iako ciljevi održivog razvoja izravno ne promiču dobro upravljanje i vladavinu prava.

| 2.4. | Ciljevima održivog razvoja i Pariškim sporazumom iz temelja će se promijeniti program globalne trgovine, osobito kad je riječ o trgovini industrijskom robom i poljoprivrednim proizvodima. Potreba provedbe tih sporazuma sad mora biti u središtu svih budućih trgovinskih pregovora EU-a. |
| --- | --- |

2.4.

Ciljevima održivog razvoja i Pariškim sporazumom iz temelja će se promijeniti program globalne trgovine, osobito kad je riječ o trgovini industrijskom robom i poljoprivrednim proizvodima. Potreba provedbe tih sporazuma sad mora biti u središtu svih budućih trgovinskih pregovora EU-a.

| 2.4.1. | EU posjeduje kredibilitet da bude učinkovita poveznica između razvijenih zemalja i zemalja u razvoju. EGSO (11) je prethodno istaknuo da EU ima jedinstveni položaj koji mu omogućuje da potiče taj program:






  — | ima težinu kao najveći svjetski izvoznik i uvoznik, |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

EU posjeduje kredibilitet da bude učinkovita poveznica između razvijenih zemalja i zemalja u razvoju. EGSO (11) je prethodno istaknuo da EU ima jedinstveni položaj koji mu omogućuje da potiče taj program:

—

ima težinu kao najveći svjetski izvoznik i uvoznik,

| — | više se ne smatra da je njegov stav prema poljoprivredi u prvom redu obramben, |
| --- | --- |

—

više se ne smatra da je njegov stav prema poljoprivredi u prvom redu obramben,

| — | pokazuje dosljedno zanimanje za trgovinu i razvoj te |
| --- | --- |

—

pokazuje dosljedno zanimanje za trgovinu i razvoj te

| — | prije svega, na ministarskoj konferenciji WTO-a održanoj 2015. u Nairobiju pokazao je da ima sposobnost osmišljavanja novih i uravnoteženih ideja. |
| --- | --- |

—

prije svega, na ministarskoj konferenciji WTO-a održanoj 2015. u Nairobiju pokazao je da ima sposobnost osmišljavanja novih i uravnoteženih ideja.

3.   Ciljevi održivog razvoja: važna uloga trgovine i ulaganja

| 3.1. | Zaklada UN-a (12) na Twitteru je 1. svibnja objavila sljedeće: „Jamčenjem dobrog obrazovanja, zdravlja i upravljanja za sve smanjuje se vjerojatnost sukoba. @UN ima 17 #globalnih ciljeva kojima to nastoji postići. http://bit.ly/UN2030”. To su temeljni uvjeti za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja, dok su rat i korupcija i dalje najozbiljniji izazovi. |
| --- | --- |

3.1.

Zaklada UN-a (12) na Twitteru je 1. svibnja objavila sljedeće: „Jamčenjem dobrog obrazovanja, zdravlja i upravljanja za sve smanjuje se vjerojatnost sukoba. @UN ima 17 #globalnih ciljeva kojima to nastoji postići. http://bit.ly/UN2030”. To su temeljni uvjeti za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja, dok su rat i korupcija i dalje najozbiljniji izazovi.

| 3.2. | Ipak, trgovina i ulaganja moraju imati vrlo važnu ulogu ako se žele ostvariti ciljevi održivog razvoja. U milenijskim razvojnim ciljevima trgovina se spominje jedanput, a u ciljevima održivog razvoja devet puta. Na internetskoj stranici WTO-a pozornost se osobito usmjerava na 2. cilj (iskorijeniti glad, postići sigurnost opskrbe hranom, poboljšati prehranu i promicati održivu poljoprivredu), 3. cilj (osigurati zdrav život i promicati dobrobit za sve bez obzira na dobnu skupinu), 8. cilj (promicati uključiv i održiv gospodarski rast, zapošljavanje i pristojna radna mjesta za sve), 10. cilj (smanjiti nejednakost unutar i između država), 14. cilj (očuvati i održivo se koristiti oceanima, morima i morskim resursima) i 17. cilj (revitalizirati globalno partnerstvo za održivi razvoj). Njima je potrebno dodati 7. cilj (svima osigurati pristup pouzdanoj, održivoj i modernoj energiji po pristupačnoj cijeni) i 9. cilj (izgraditi otpornu infrastrukturu, promicati održivu industrijalizaciju i poticati inovacije). Oni također moraju biti u potpunoj sinergiji s ostalim odgovarajućim oblicima djelovanja, osobito razvojem. |
| --- | --- |

3.2.

Ipak, trgovina i ulaganja moraju imati vrlo važnu ulogu ako se žele ostvariti ciljevi održivog razvoja. U milenijskim razvojnim ciljevima trgovina se spominje jedanput, a u ciljevima održivog razvoja devet puta. Na internetskoj stranici WTO-a pozornost se osobito usmjerava na 2. cilj (iskorijeniti glad, postići sigurnost opskrbe hranom, poboljšati prehranu i promicati održivu poljoprivredu), 3. cilj (osigurati zdrav život i promicati dobrobit za sve bez obzira na dobnu skupinu), 8. cilj (promicati uključiv i održiv gospodarski rast, zapošljavanje i pristojna radna mjesta za sve), 10. cilj (smanjiti nejednakost unutar i između država), 14. cilj (očuvati i održivo se koristiti oceanima, morima i morskim resursima) i 17. cilj (revitalizirati globalno partnerstvo za održivi razvoj). Njima je potrebno dodati 7. cilj (svima osigurati pristup pouzdanoj, održivoj i modernoj energiji po pristupačnoj cijeni) i 9. cilj (izgraditi otpornu infrastrukturu, promicati održivu industrijalizaciju i poticati inovacije). Oni također moraju biti u potpunoj sinergiji s ostalim odgovarajućim oblicima djelovanja, osobito razvojem.

| 3.2.1. | Trgovina poljoprivrednim proizvodima također će imati ključnu ulogu u ostvarivanju većine ciljeva održivog razvoja, osobito 12. cilja (osigurati održive obrasce potrošnje i proizvodnje), 15. cilja (održivo gospodariti šumama, boriti se protiv dezertifikacije i zaustaviti degradaciju tla i poništiti njezine učinke te zaustaviti gubitak biološke raznolikosti), 1. cilja (iskorijeniti siromaštvo u svim njegovim oblicima i svugdje), 13. cilja (poduzeti hitne mjere za borbu protiv klimatskih promjena i njihovih učinaka) te 5. cilja (postići rodnu ravnopravnost i poboljšati položaj svih žena i djevojaka). |
| --- | --- |

3.2.1.

Trgovina poljoprivrednim proizvodima također će imati ključnu ulogu u ostvarivanju većine ciljeva održivog razvoja, osobito 12. cilja (osigurati održive obrasce potrošnje i proizvodnje), 15. cilja (održivo gospodariti šumama, boriti se protiv dezertifikacije i zaustaviti degradaciju tla i poništiti njezine učinke te zaustaviti gubitak biološke raznolikosti), 1. cilja (iskorijeniti siromaštvo u svim njegovim oblicima i svugdje), 13. cilja (poduzeti hitne mjere za borbu protiv klimatskih promjena i njihovih učinaka) te 5. cilja (postići rodnu ravnopravnost i poboljšati položaj svih žena i djevojaka).

| 3.2.2. | Za razliku od milenijskih razvojnih ciljeva, u ciljevima održivog razvoja posebno se utvrđuju „sredstva provedbe”, i to s pomoću 169 posebno utvrđenih podciljeva. Tako velik broj ciljeva otežava utvrđivanje prioriteta i prikupljanje potpora. Unatoč tomu, najvažnije je zajamčiti da ostanu uključivi te da obuhvate sve slojeve društva. |
| --- | --- |

3.2.2.

Za razliku od milenijskih razvojnih ciljeva, u ciljevima održivog razvoja posebno se utvrđuju „sredstva provedbe”, i to s pomoću 169 posebno utvrđenih podciljeva. Tako velik broj ciljeva otežava utvrđivanje prioriteta i prikupljanje potpora. Unatoč tomu, najvažnije je zajamčiti da ostanu uključivi te da obuhvate sve slojeve društva.

| 3.3. | EGSO je zabrinut zbog toga što dosad nije učinkovito definiran dovoljan broj mjera/politika, kao i zbog toga što ključne praznine koje bi trebalo popuniti još nisu u cijelosti utvrđene. |
| --- | --- |

3.3.

EGSO je zabrinut zbog toga što dosad nije učinkovito definiran dovoljan broj mjera/politika, kao i zbog toga što ključne praznine koje bi trebalo popuniti još nisu u cijelosti utvrđene.

| 3.3.1. | Bit će potrebno detaljno razmotriti doprinos koji trgovina može ostvariti sama po sebi. Potrebno je obuhvatiti izravne mjere te trgovinu i ulaganja prilagođena ciljevima održivog razvoja, na primjer, uporabom čiste tehnologije. Trgovina i ulaganja mogu na mnoge načine ostvariti pozitivan, iako katkad neizravan doprinos, unatoč tomu što ne mogu uvijek biti glavni pokretači ostvarivanja ciljeva održivog razvoja niti mogu ponuditi sustavan pristup. |
| --- | --- |

3.3.1.

Bit će potrebno detaljno razmotriti doprinos koji trgovina može ostvariti sama po sebi. Potrebno je obuhvatiti izravne mjere te trgovinu i ulaganja prilagođena ciljevima održivog razvoja, na primjer, uporabom čiste tehnologije. Trgovina i ulaganja mogu na mnoge načine ostvariti pozitivan, iako katkad neizravan doprinos, unatoč tomu što ne mogu uvijek biti glavni pokretači ostvarivanja ciljeva održivog razvoja niti mogu ponuditi sustavan pristup.

| 3.4. | Trgovina bi po definiciji trebala biti održiva, no to u praksi nije uvijek slučaj, osobito kad se usporedi s trenutačnim kriterijima održivosti, uključujući ugljični otisak. U prošlosti se u Europi trgovalo hranom i robom koju određena regija nije mogla sama proizvesti (13). Bila su važna još dva čimbenika – temeljne vještine obrade koje se razvijaju tijekom duljeg razdoblja i lakoća prijevoza. Pristup vodi bio je od ključne važnosti jer je kopneni prijevoz bio znatno skuplji i mnogo manje pouzdan. |
| --- | --- |

3.4.

Trgovina bi po definiciji trebala biti održiva, no to u praksi nije uvijek slučaj, osobito kad se usporedi s trenutačnim kriterijima održivosti, uključujući ugljični otisak. U prošlosti se u Europi trgovalo hranom i robom koju određena regija nije mogla sama proizvesti (13). Bila su važna još dva čimbenika – temeljne vještine obrade koje se razvijaju tijekom duljeg razdoblja i lakoća prijevoza. Pristup vodi bio je od ključne važnosti jer je kopneni prijevoz bio znatno skuplji i mnogo manje pouzdan.

| 3.4.1. | Ti su čimbenici i dalje važni. Politike supstitucije uvoza redovito su bile neuspješne. Međunarodno povjerenje u trgovini ključno je kako bi se maksimalno smanjile ili izbjegle nepotrebne prepreke kod uvoza. Stoga je ključan globalni trgovinski sustav, koji se podupire međunarodnim sustavom donošenja propisa i rješavanja sporova. Tu ostaje ključna uloga WTO-a, unatoč mogućim izazovima koje nameće administracija SAD-a. |
| --- | --- |

3.4.1.

Ti su čimbenici i dalje važni. Politike supstitucije uvoza redovito su bile neuspješne. Međunarodno povjerenje u trgovini ključno je kako bi se maksimalno smanjile ili izbjegle nepotrebne prepreke kod uvoza. Stoga je ključan globalni trgovinski sustav, koji se podupire međunarodnim sustavom donošenja propisa i rješavanja sporova. Tu ostaje ključna uloga WTO-a, unatoč mogućim izazovima koje nameće administracija SAD-a.

| 3.4.2. | Poseban podcilj u okviru 17. cilja održivog razvoja jest „promicati univerzalan, reguliran, otvoren i nediskriminirajući te pravedan višestrani trgovinski sustav u okviru Svjetske trgovinske organizacije” i Svjetska trgovinska organizacija stoga ima ključnu ulogu. EU to treba nastaviti poticati i podupirati. |
| --- | --- |

3.4.2.

Poseban podcilj u okviru 17. cilja održivog razvoja jest „promicati univerzalan, reguliran, otvoren i nediskriminirajući te pravedan višestrani trgovinski sustav u okviru Svjetske trgovinske organizacije” i Svjetska trgovinska organizacija stoga ima ključnu ulogu. EU to treba nastaviti poticati i podupirati.

| 3.4.3. | U ministarskoj deklaraciji WTO-a iz Nairobija navodi se da međunarodna trgovina može imati ulogu u postizanju održivog, snažnog i uravnoteženog rasta za sve (14) te se ističe da bi to bilo mnogo teže postići bez učinkovitog multilateralnog trgovinskog mehanizma. Također se naglašava važnost njegove inicijative „Pomoć za trgovinu”, koja bi trebala imati ključnu ulogu u doprinosu ostvarivanju brojnih ciljeva održivog razvoja. |
| --- | --- |

3.4.3.

U ministarskoj deklaraciji WTO-a iz Nairobija navodi se da međunarodna trgovina može imati ulogu u postizanju održivog, snažnog i uravnoteženog rasta za sve (14) te se ističe da bi to bilo mnogo teže postići bez učinkovitog multilateralnog trgovinskog mehanizma. Također se naglašava važnost njegove inicijative „Pomoć za trgovinu”, koja bi trebala imati ključnu ulogu u doprinosu ostvarivanju brojnih ciljeva održivog razvoja.

| 3.4.4. | WTO se u Nairobiju obvezao na ukidanje izvoznih subvencija za izvoz poljoprivrednih proizvoda, čime se postiže ključni podcilj u okviru 2. cilja održivog razvoja („bez gladi”). Trenutačni pregovori WTO-a o subvencijama za ribarstvo povezani su s podciljem u okviru 14. cilja održivog razvoja (oceani, mora i morski resursi) koji se odnosi na zabranu subvencija kojima se pridonosi prekapacitiranosti i prekomjernom izlovu ribljeg stoka do 2020. godine. Nadamo se da će se takav sporazum postići na sljedećem ministarskom sastanku WTO-a u Buenos Airesu. |
| --- | --- |

3.4.4.

WTO se u Nairobiju obvezao na ukidanje izvoznih subvencija za izvoz poljoprivrednih proizvoda, čime se postiže ključni podcilj u okviru 2. cilja održivog razvoja („bez gladi”). Trenutačni pregovori WTO-a o subvencijama za ribarstvo povezani su s podciljem u okviru 14. cilja održivog razvoja (oceani, mora i morski resursi) koji se odnosi na zabranu subvencija kojima se pridonosi prekapacitiranosti i prekomjernom izlovu ribljeg stoka do 2020. godine. Nadamo se da će se takav sporazum postići na sljedećem ministarskom sastanku WTO-a u Buenos Airesu.

| 3.4.5. | Od 1947. Opći sporazum o carinama i trgovini bavio se uklanjanjem prepreka, a sad to čini WTO. Osim hrane, poljoprivrednih proizvoda, tekstila, odjeće, obuće i keramike, naglasak je s ukidanja carina sad usmjeren na necarinske prepreke. Kao što je EGSO prethodno istaknuo (15)„trgovina pomaže pri ujednačavanju potražnje i ponude, može znatno poboljšati sigurnost opskrbe hranom i prehranu povećavanjem dostupnosti hrane, promicati učinkovito korištenje resursa i povećati ulaganja, mogućnosti na tržištu i gospodarski rast, zahvaljujući čemu se otvaraju radna mjesta te stvaraju prihodi i blagostanje”. |
| --- | --- |

3.4.5.

Od 1947. Opći sporazum o carinama i trgovini bavio se uklanjanjem prepreka, a sad to čini WTO. Osim hrane, poljoprivrednih proizvoda, tekstila, odjeće, obuće i keramike, naglasak je s ukidanja carina sad usmjeren na necarinske prepreke. Kao što je EGSO prethodno istaknuo (15)„trgovina pomaže pri ujednačavanju potražnje i ponude, može znatno poboljšati sigurnost opskrbe hranom i prehranu povećavanjem dostupnosti hrane, promicati učinkovito korištenje resursa i povećati ulaganja, mogućnosti na tržištu i gospodarski rast, zahvaljujući čemu se otvaraju radna mjesta te stvaraju prihodi i blagostanje”.

| 3.5. | Povećanjem globalnog dohotka povećava se potražnja za dosad nezabilježenim izborom i raznolikošću hrane i robe široke potrošnje. To obuhvaća proizvode od pamuka, zrna i govedinu, za čiju je proizvodnju potrebna znatna količina vode, a voda je u mnogim područjima rijetka roba. Održiva uporaba vode i tla (te izbjegavanje onečišćenja zraka) ključni su za ostvarivanje mnogih ciljeva održivog razvoja. Racionalizacija proizvodnje postat će sve važnije pitanje. Na primjer, Uzbekistan (koji još nije član WTO-a) uvelike se oslanja na proizvodnju pamuka, no on je sušna zemlja, a pamuk je kultura koja zahtijeva znatnu količinu vode te široku uporabu pesticida. |
| --- | --- |

3.5.

Povećanjem globalnog dohotka povećava se potražnja za dosad nezabilježenim izborom i raznolikošću hrane i robe široke potrošnje. To obuhvaća proizvode od pamuka, zrna i govedinu, za čiju je proizvodnju potrebna znatna količina vode, a voda je u mnogim područjima rijetka roba. Održiva uporaba vode i tla (te izbjegavanje onečišćenja zraka) ključni su za ostvarivanje mnogih ciljeva održivog razvoja. Racionalizacija proizvodnje postat će sve važnije pitanje. Na primjer, Uzbekistan (koji još nije član WTO-a) uvelike se oslanja na proizvodnju pamuka, no on je sušna zemlja, a pamuk je kultura koja zahtijeva znatnu količinu vode te široku uporabu pesticida.

| 3.6. | Sporazumom o olakšavanju trgovine, koji je stupio na snagu početkom 2017. također bi se trebala znatno povećati održivost međunarodne trgovine uklanjanjem kašnjenja i nepotrebnih blokada na granicama. EU ovdje ima ključnu ulogu u izgradnji kapaciteta. |
| --- | --- |

3.6.

Sporazumom o olakšavanju trgovine, koji je stupio na snagu početkom 2017. također bi se trebala znatno povećati održivost međunarodne trgovine uklanjanjem kašnjenja i nepotrebnih blokada na granicama. EU ovdje ima ključnu ulogu u izgradnji kapaciteta.

| 3.7. | Trgovina i ulaganja imaju znatan učinak na klimatske promjene. Pregovori za plurilateralni Sporazum o ekološkim proizvodima (EGA) obećavaju da će biti važan korak u uključivanju klimatskih promjena u multilateralnu trgovinsku politiku, ali daljnje multilateralno djelovanje i dalje će biti potrebno radi promicanja dosljednosti. |
| --- | --- |

3.7.

Trgovina i ulaganja imaju znatan učinak na klimatske promjene. Pregovori za plurilateralni Sporazum o ekološkim proizvodima (EGA) obećavaju da će biti važan korak u uključivanju klimatskih promjena u multilateralnu trgovinsku politiku, ali daljnje multilateralno djelovanje i dalje će biti potrebno radi promicanja dosljednosti.

| 3.8. | Uloga ulaganja u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja također je ključna, osobito u Africi, i to doprinosom omogućivanju dostatne infrastrukture (cilj br. 9), dostatnih postrojenja za sekundarnu obradu i povećanjem sposobnosti da se dobiveni proizvodi dostave do prometnih središta i na tržište. |
| --- | --- |

3.8.

Uloga ulaganja u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja također je ključna, osobito u Africi, i to doprinosom omogućivanju dostatne infrastrukture (cilj br. 9), dostatnih postrojenja za sekundarnu obradu i povećanjem sposobnosti da se dobiveni proizvodi dostave do prometnih središta i na tržište.

| 3.8.1. | Kako se navodi u mišljenju Odbora o samostalnim investicijskim sporazumima
   (16), „stranke investicijskog sporazuma bit će prije svega dužne pospješiti ulaganja pružanjem za to potrebne, održive infrastrukture. Vlade su dužne osigurati čvrstu regulatornu osnovu za infrastrukturu [...] ili osigurati učinkovite energetske, vodoopskrbne i prometne mreže, uspostavom čvrstih sustavnih temelja koji bi to omogućili. Energetske i vodoopskrbne mreže i sustavi iziskuju složen dizajn te može biti potrebno i više od desetljeća kako bi bili realizirani u cijelosti”. |
| --- | --- |

3.8.1.

Kako se navodi u mišljenju Odbora o samostalnim investicijskim sporazumima
   (16), „stranke investicijskog sporazuma bit će prije svega dužne pospješiti ulaganja pružanjem za to potrebne, održive infrastrukture. Vlade su dužne osigurati čvrstu regulatornu osnovu za infrastrukturu [...] ili osigurati učinkovite energetske, vodoopskrbne i prometne mreže, uspostavom čvrstih sustavnih temelja koji bi to omogućili. Energetske i vodoopskrbne mreže i sustavi iziskuju složen dizajn te može biti potrebno i više od desetljeća kako bi bili realizirani u cijelosti”.

4.   Uloga EU-a i što je u njegovoj nadležnosti

| 4.1. | Kao što je navedeno, u komunikaciji Komisije naslovljenoj „Budući koraci” zagovara se cjelovito uključivanje ciljeva održivog razvoja „u europski okvir politika i postojeće Komisijine prioritete”. |
| --- | --- |

4.1.

Kao što je navedeno, u komunikaciji Komisije naslovljenoj „Budući koraci” zagovara se cjelovito uključivanje ciljeva održivog razvoja „u europski okvir politika i postojeće Komisijine prioritete”.

| 4.1.1. | U svojoj komunikaciji iz 2006. pod nazivom „Globalna Europa: natjecanje u svijetu” Komisija je navela da je ključno zajamčiti da koristi od liberalizacije trgovine dopru do građana. Kao što težimo socijalnoj pravednosti i koheziji na vlastitom teritoriju, trebali bismo također nastojati promicati svoje vrijednosti, uključujući socijalne i ekološke standarde te kulturnu raznolikost, diljem svijeta” (17). |
| --- | --- |

4.1.1.

U svojoj komunikaciji iz 2006. pod nazivom „Globalna Europa: natjecanje u svijetu” Komisija je navela da je ključno zajamčiti da koristi od liberalizacije trgovine dopru do građana. Kao što težimo socijalnoj pravednosti i koheziji na vlastitom teritoriju, trebali bismo također nastojati promicati svoje vrijednosti, uključujući socijalne i ekološke standarde te kulturnu raznolikost, diljem svijeta” (17).

| 4.1.2. | Ugovorom iz Lisabona (18) zahtijeva se uzajamna razmjena informacija u području svih aktivnosti EU-a koje se odnose na trgovinu, razvoj i šire vanjsko djelovanje. Već smo izrazili svoje razočaranje (19) zbog toga što se ciljevi održivog razvoja gotovo ne spominju u komunikaciji Komisije „Trgovina za sve” (20), koja je objavljena nedugo nakon što su ciljevi doneseni u UN-u. Kad je riječ o provedbi strategije „trgovina za sve”, EU mora osobitu pozornost usmjeriti na usklađivanje budućih sporazuma o trgovini i partnerstvu s temeljnim normama Međunarodne organizacije rada, obvezama u okviru Konferencije COP21 te zajamčiti zaštitu potrošača. |
| --- | --- |

4.1.2.

Ugovorom iz Lisabona (18) zahtijeva se uzajamna razmjena informacija u području svih aktivnosti EU-a koje se odnose na trgovinu, razvoj i šire vanjsko djelovanje. Već smo izrazili svoje razočaranje (19) zbog toga što se ciljevi održivog razvoja gotovo ne spominju u komunikaciji Komisije „Trgovina za sve” (20), koja je objavljena nedugo nakon što su ciljevi doneseni u UN-u. Kad je riječ o provedbi strategije „trgovina za sve”, EU mora osobitu pozornost usmjeriti na usklađivanje budućih sporazuma o trgovini i partnerstvu s temeljnim normama Međunarodne organizacije rada, obvezama u okviru Konferencije COP21 te zajamčiti zaštitu potrošača.

| 4.1.3. | Međutim, kao što se pokazalo u nedavnoj presudi Suda (21) o Sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura, EU ima ograničenu nadležnost u području ulaganja, dok u pitanjima trgovine ima potpunu nadležnost. |
| --- | --- |

4.1.3.

Međutim, kao što se pokazalo u nedavnoj presudi Suda (21) o Sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura, EU ima ograničenu nadležnost u području ulaganja, dok u pitanjima trgovine ima potpunu nadležnost.

| 4.2. | Ciljevi održivog razvoja sami po sebi nisu pravno obvezujući i ne podupire ih mehanizam za rješavanje sporova. Uspjeh će ovisiti o vlastitim politikama i programima održivog razvoja pojedinih zemalja. UN naglašava da je potrebno partnerstvo vlada, privatnog sektora i civilnog društva. Na svojoj internetskoj stranici (22) čak navodi mjere koje pojedinci mogu poduzeti. |
| --- | --- |

4.2.

Ciljevi održivog razvoja sami po sebi nisu pravno obvezujući i ne podupire ih mehanizam za rješavanje sporova. Uspjeh će ovisiti o vlastitim politikama i programima održivog razvoja pojedinih zemalja. UN naglašava da je potrebno partnerstvo vlada, privatnog sektora i civilnog društva. Na svojoj internetskoj stranici (22) čak navodi mjere koje pojedinci mogu poduzeti.

| 4.3. | EU mora nastaviti razmatrati vlastite politike i aktivnosti te utvrditi kako najbolje može pridonijeti ostvarivanju ciljeva održivog razvoja, među ostalim i u području trgovine. Zabrinuti smo jer se često čini da je EU spremniji pokazivati kako se njegove postojeće politike podudaraju i preklapaju s podciljevima u sklopu ciljeva održivog razvoja nego prilagoditi postojeće politike kako bi se postigla maksimalna sinergija. Usto, tek se trebamo uvjeriti u to da je Komisija razvila potpuno transverzalni pristup ključnim pitanjima koji uključuje sve glavne uprave. Usredotočenijim pristupom ostvarivanju ciljeva održivog razvoja, uključujući na polju trgovinske politike, postigli bi se bolji rezultati. |
| --- | --- |

4.3.

EU mora nastaviti razmatrati vlastite politike i aktivnosti te utvrditi kako najbolje može pridonijeti ostvarivanju ciljeva održivog razvoja, među ostalim i u području trgovine. Zabrinuti smo jer se često čini da je EU spremniji pokazivati kako se njegove postojeće politike podudaraju i preklapaju s podciljevima u sklopu ciljeva održivog razvoja nego prilagoditi postojeće politike kako bi se postigla maksimalna sinergija. Usto, tek se trebamo uvjeriti u to da je Komisija razvila potpuno transverzalni pristup ključnim pitanjima koji uključuje sve glavne uprave. Usredotočenijim pristupom ostvarivanju ciljeva održivog razvoja, uključujući na polju trgovinske politike, postigli bi se bolji rezultati.

| 4.3.1. | To bi trebalo obuhvaćati predstojeću obnovu Sporazuma iz Cotonoua o partnerstvu AKP-a i EU-a te veću interakciju EU-a s tim regijama. Kao i u slučaju namjenske izgradnje kapaciteta za potporu Sporazumu o olakšavanju trgovine, time bi također trebalo poduprijeti sve aktualne postupke preispitivanja zajedničke strategije pomoći za trgovinu (23) uz sudjelovanje EU-a i država članica, kao ključni element inicijative „Pomoć za trgovinu” WTO-a. Osmišljena u cilju jačanja sposobnosti zemalja u razvoju u pogledu iskorištavanja mogućnosti koje im se nude u okviru trgovinskih sporazuma, ta će strategija biti ključna u procesu postizanja brojnih ciljeva. |
| --- | --- |

4.3.1.

To bi trebalo obuhvaćati predstojeću obnovu Sporazuma iz Cotonoua o partnerstvu AKP-a i EU-a te veću interakciju EU-a s tim regijama. Kao i u slučaju namjenske izgradnje kapaciteta za potporu Sporazumu o olakšavanju trgovine, time bi također trebalo poduprijeti sve aktualne postupke preispitivanja zajedničke strategije pomoći za trgovinu (23) uz sudjelovanje EU-a i država članica, kao ključni element inicijative „Pomoć za trgovinu” WTO-a. Osmišljena u cilju jačanja sposobnosti zemalja u razvoju u pogledu iskorištavanja mogućnosti koje im se nude u okviru trgovinskih sporazuma, ta će strategija biti ključna u procesu postizanja brojnih ciljeva.

| 4.3.2. | Usredotočenija potpora potrebna je i uporabi trgovine kao sredstva potpore regionalnoj integraciji i ciljevima održivog razvoja, osobito kad je riječ o regijama u kojima se sporazumi o gospodarskom partnerstvu tek trebaju postići, iako također žalimo zbog toga što obećanje o sporazumima o gospodarskom partnerstvu dano u ranoj fazi još nije u cijelosti ispunjeno. |
| --- | --- |

4.3.2.

Usredotočenija potpora potrebna je i uporabi trgovine kao sredstva potpore regionalnoj integraciji i ciljevima održivog razvoja, osobito kad je riječ o regijama u kojima se sporazumi o gospodarskom partnerstvu tek trebaju postići, iako također žalimo zbog toga što obećanje o sporazumima o gospodarskom partnerstvu dano u ranoj fazi još nije u cijelosti ispunjeno.

| 4.3.3. | EU bi također trebao, u granicama svoje nadležnosti, razviti bolju sinergiju ciljeva održivog razvoja i 27 obveznih ekoloških konvencija i konvencija Međunarodne organizacije rada koje se odnose na program OSP+ (te obveze u okviru programa LDC EBA). |
| --- | --- |

4.3.3.

EU bi također trebao, u granicama svoje nadležnosti, razviti bolju sinergiju ciljeva održivog razvoja i 27 obveznih ekoloških konvencija i konvencija Međunarodne organizacije rada koje se odnose na program OSP+ (te obveze u okviru programa LDC EBA).

| 4.3.4. | U Završnoj deklaraciji s 14. sastanka gospodarskih i socijalnih interesnih skupina zemalja AKP-a i EU-a održanog u Yaoundeu u srpnju 2015. (24) navodi se da je potrebno aktivirati sva dostupna financijska sredstva za postizanje ciljeva održivog razvoja u okviru čvrstoga i transparentnog fiskalnog upravljanja, uključujući privatni sektor. |
| --- | --- |

4.3.4.

U Završnoj deklaraciji s 14. sastanka gospodarskih i socijalnih interesnih skupina zemalja AKP-a i EU-a održanog u Yaoundeu u srpnju 2015. (24) navodi se da je potrebno aktivirati sva dostupna financijska sredstva za postizanje ciljeva održivog razvoja u okviru čvrstoga i transparentnog fiskalnog upravljanja, uključujući privatni sektor.

| 4.4. | Odbor također smatra da bi EU trebao promicati ostvarivanje ciljeva održivog razvoja bilateralnim odnosima kad god je to moguće. Najbolji je primjer za to interakcija s Kinom u pogledu njezine inicijative „Jedan pojas, jedan put”, za čiju je provedbu na nedavnom sastanku Okruglog stola EU-a i Kine (25) istaknuto da bi „trebala pridonijeti ostvarivanju [...] ciljeva održivog razvoja i provedbi pariškog klimatskog sporazuma”. To je slično nedavnim navodima glavnog tajnika UN-a. |
| --- | --- |

4.4.

Odbor također smatra da bi EU trebao promicati ostvarivanje ciljeva održivog razvoja bilateralnim odnosima kad god je to moguće. Najbolji je primjer za to interakcija s Kinom u pogledu njezine inicijative „Jedan pojas, jedan put”, za čiju je provedbu na nedavnom sastanku Okruglog stola EU-a i Kine (25) istaknuto da bi „trebala pridonijeti ostvarivanju [...] ciljeva održivog razvoja i provedbi pariškog klimatskog sporazuma”. To je slično nedavnim navodima glavnog tajnika UN-a.

| 4.4.1. | Međutim, EGSO ponavlja da čvrsto vjeruje u važnost pridržavanja Kine i drugih zemalja konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO). |
| --- | --- |

4.4.1.

Međutim, EGSO ponavlja da čvrsto vjeruje u važnost pridržavanja Kine i drugih zemalja konvencija Međunarodne organizacije rada (ILO).

| 4.5. | EGSO također smatra da EU mora uključiti strategiju Europa 2020. u zajedničke ciljeve u okviru ciljeva održivog razvoja kako bi se stvorili uvjeti za pametan, održiv i uključiv rast. |
| --- | --- |

4.5.

EGSO također smatra da EU mora uključiti strategiju Europa 2020. u zajedničke ciljeve u okviru ciljeva održivog razvoja kako bi se stvorili uvjeti za pametan, održiv i uključiv rast.

| 4.6. | U svojem mišljenju „Održivi razvoj: pregled unutarnjih i vanjskih politika EU-a” (26) EGSO je naveo sljedeće: „Program UN-a za 2030. morao bi se pretvoriti u proaktivnu, transformativnu i pozitivnu komunikaciju za Europu, a postupak se mora provoditi jakom političkom voljom i odlučnošću za oblikovanje održive Europske unije koje će naša gospodarstva usmjeriti prema razvoju koji je stabilan i konkurentan, učinkovit u korištenju resursa, s niskom razinom emisija ugljika i socijalno uključiv. Ova komunikacija usmjerena na budućnost doprinijela bi i nadvladavanju nikad većeg nepovjerenja građana EU-a u projekt Europske unije, a osobito pridobivanju podrške mladih. EU bi ovako trebao upotrijebiti Program UN-a za 2030. kako bi građanima EU-a predstavio novu viziju Europe: društveni ugovor 21. stoljeća”. |
| --- | --- |

4.6.

U svojem mišljenju „Održivi razvoj: pregled unutarnjih i vanjskih politika EU-a” (26) EGSO je naveo sljedeće: „Program UN-a za 2030. morao bi se pretvoriti u proaktivnu, transformativnu i pozitivnu komunikaciju za Europu, a postupak se mora provoditi jakom političkom voljom i odlučnošću za oblikovanje održive Europske unije koje će naša gospodarstva usmjeriti prema razvoju koji je stabilan i konkurentan, učinkovit u korištenju resursa, s niskom razinom emisija ugljika i socijalno uključiv. Ova komunikacija usmjerena na budućnost doprinijela bi i nadvladavanju nikad većeg nepovjerenja građana EU-a u projekt Europske unije, a osobito pridobivanju podrške mladih. EU bi ovako trebao upotrijebiti Program UN-a za 2030. kako bi građanima EU-a predstavio novu viziju Europe: društveni ugovor 21. stoljeća”.

5.   Uloga privatnog sektora

| 5.1. | UNCTAD procjenjuje (27) da će za postizanje 17 ciljeva održivog razvoja (i njihovih 169 podciljeva) biti potrebno dodatnih 2,5bilijuna USD godišnje. Očekuje se da će najmanje trećinu tog iznosa osigurati privatni sektor, čija se uloga naglašava u cilju br. 17, zajedno s ulogom civilnog društva. |
| --- | --- |

5.1.

UNCTAD procjenjuje (27) da će za postizanje 17 ciljeva održivog razvoja (i njihovih 169 podciljeva) biti potrebno dodatnih 2,5bilijuna USD godišnje. Očekuje se da će najmanje trećinu tog iznosa osigurati privatni sektor, čija se uloga naglašava u cilju br. 17, zajedno s ulogom civilnog društva.

| 5.2 | Većina tog iznosa osigurat će se povećanom trgovinom i ulaganjima, osobito zahvaljujući potrebi za izgradnjom gradova i posljedičnim osiguravanjem infrastrukture, škola, bolnica i cesta. To već proizlazi iz inicijative Kine „Jedan pojas, jedan put”. |
| --- | --- |

5.2

Većina tog iznosa osigurat će se povećanom trgovinom i ulaganjima, osobito zahvaljujući potrebi za izgradnjom gradova i posljedičnim osiguravanjem infrastrukture, škola, bolnica i cesta. To već proizlazi iz inicijative Kine „Jedan pojas, jedan put”.

| 5.3. | Kao što je navedeno, izgradnja infrastrukture u Africi bit će osobito važna. Unutarnja trgovina u Africi je niska; čini između 10 i 15 % ukupne trgovine u Africi. Kao što je EGSO već naveo, „jačanje sposobnosti afričkih država da proširuju trgovinu poljoprivrednim proizvodima povezanu s ciljevima održivog razvoja koji obuhvaćaju infrastrukturu, regionalnu integraciju i produbljivanje unutarnjeg tržišta, uključujući kroz veću sekundarnu obradu, bit će ključno za omogućivanje pozitivnog sudjelovanja Afrike u trgovini poljoprivrednim proizvodima i za jačanje sigurnosti opskrbe hranom” (28). |
| --- | --- |

5.3.

Kao što je navedeno, izgradnja infrastrukture u Africi bit će osobito važna. Unutarnja trgovina u Africi je niska; čini između 10 i 15 % ukupne trgovine u Africi. Kao što je EGSO već naveo, „jačanje sposobnosti afričkih država da proširuju trgovinu poljoprivrednim proizvodima povezanu s ciljevima održivog razvoja koji obuhvaćaju infrastrukturu, regionalnu integraciju i produbljivanje unutarnjeg tržišta, uključujući kroz veću sekundarnu obradu, bit će ključno za omogućivanje pozitivnog sudjelovanja Afrike u trgovini poljoprivrednim proizvodima i za jačanje sigurnosti opskrbe hranom” (28).

| 5.4. | EGSO je također ustanovio da je „potrebno dugoročno planirati regulatorno okruženje. I poduzeća trebaju planirati dugoročno, prije svega da bi osigurala uspješnost svojih ulaganja. Neuspjeh bilo koje strane nikome nije od koristi. Snažni akteri iz vlade i privatnog sektora trebaju razviti nove sinergije i usvojiti nove načine sudjelovanja. Doprinos civilnog društva i ovdje bi trebao imati ključnu ulogu, posebice na razini socijalnih partnera (29). |
| --- | --- |

5.4.

EGSO je također ustanovio da je „potrebno dugoročno planirati regulatorno okruženje. I poduzeća trebaju planirati dugoročno, prije svega da bi osigurala uspješnost svojih ulaganja. Neuspjeh bilo koje strane nikome nije od koristi. Snažni akteri iz vlade i privatnog sektora trebaju razviti nove sinergije i usvojiti nove načine sudjelovanja. Doprinos civilnog društva i ovdje bi trebao imati ključnu ulogu, posebice na razini socijalnih partnera (29).

| 5.5. | Učinkovito upravljanje globalnim lancima vrijednosti i globalnim lancima opskrbe bit će ključno, na što je EGSO ukazao u svojem mišljenju „Pristojan rad u globalnim lancima opskrbe” (30). Globalni lanci vrijednosti obuhvaćaju sve aktivnosti, od osmišljavanja proizvoda do isporuke krajnjem potrošaču. Globalni lanac opskrbe dio je globalnog lanca vrijednosti posvećen nabavljanju, a ne osmišljavanju ili distribuciji. |
| --- | --- |

5.5.

Učinkovito upravljanje globalnim lancima vrijednosti i globalnim lancima opskrbe bit će ključno, na što je EGSO ukazao u svojem mišljenju „Pristojan rad u globalnim lancima opskrbe” (30). Globalni lanci vrijednosti obuhvaćaju sve aktivnosti, od osmišljavanja proizvoda do isporuke krajnjem potrošaču. Globalni lanac opskrbe dio je globalnog lanca vrijednosti posvećen nabavljanju, a ne osmišljavanju ili distribuciji.

| 5.5.1. | EGSO je naveo da je njegov cilj „uspostaviti postupnu, dosljednu i održivu politiku u odgovornom upravljanju globalnim lancima opskrbe” i „promicati praktične i prikladne pristupe koji se temelje na riziku i kojima će se uzeti u obzir specifična priroda globalnog lanca vrijednosti i globalnog lanca opskrbe (linearna ili modularna, jednostavna ili složena, kratka ili duga organizacija)”. |
| --- | --- |

5.5.1.

EGSO je naveo da je njegov cilj „uspostaviti postupnu, dosljednu i održivu politiku u odgovornom upravljanju globalnim lancima opskrbe” i „promicati praktične i prikladne pristupe koji se temelje na riziku i kojima će se uzeti u obzir specifična priroda globalnog lanca vrijednosti i globalnog lanca opskrbe (linearna ili modularna, jednostavna ili složena, kratka ili duga organizacija)”.

| 5.5.2. | Privatni sektor imat će dalekosežan učinak. On može biti važan katalizator socijalne, gospodarske i kulturne obnove, ponajprije promicanjem i razvojem ključnih vještina i omogućivanjem veće diversifikacije. Mnoga poduzeća već imaju vlastite strategije ciljeva održivog razvoja. Unatoč tomu, odgovorno poslovanje imat će važnu ulogu u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja, posebno u kontekstu poticanja svih poduzeća da preuzmu odgovornost za učinak koji imaju na društvo. Ono se treba temeljiti na dužnoj pažnji utemeljenoj na riziku, osobito u globalnim lancima vrijednosti i globalnim lancima opskrbe, i obuhvaćati negativne učinke i rizike, aktivno promicati koristi te zajamčiti uključivanje svih slojeva društva. Time bi se pak trebale osnažiti „dozvole za poslovanje” poduzeća i istodobno povećati inovacije i održiv gospodarski rast. |
| --- | --- |

5.5.2.

Privatni sektor imat će dalekosežan učinak. On može biti važan katalizator socijalne, gospodarske i kulturne obnove, ponajprije promicanjem i razvojem ključnih vještina i omogućivanjem veće diversifikacije. Mnoga poduzeća već imaju vlastite strategije ciljeva održivog razvoja. Unatoč tomu, odgovorno poslovanje imat će važnu ulogu u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja, posebno u kontekstu poticanja svih poduzeća da preuzmu odgovornost za učinak koji imaju na društvo. Ono se treba temeljiti na dužnoj pažnji utemeljenoj na riziku, osobito u globalnim lancima vrijednosti i globalnim lancima opskrbe, i obuhvaćati negativne učinke i rizike, aktivno promicati koristi te zajamčiti uključivanje svih slojeva društva. Time bi se pak trebale osnažiti „dozvole za poslovanje” poduzeća i istodobno povećati inovacije i održiv gospodarski rast.

| 5.6. | Jamčenje veće sinergije ciljeva održivog razvoja i privatnog sektora obuhvaćat će sljedeća područja:






  — | promicanje društveno odgovornog poslovanja, norme ISO 26000 i razvoja međunarodnih okvirnih sporazuma između velikih multinacionalnih poduzeća i međunarodnih sindikalnih organizacija (u svim sektorima, osobito u industrijskim sektorima); |
| --- | --- | --- |

5.6.

Jamčenje veće sinergije ciljeva održivog razvoja i privatnog sektora obuhvaćat će sljedeća područja:

—

promicanje društveno odgovornog poslovanja, norme ISO 26000 i razvoja međunarodnih okvirnih sporazuma između velikih multinacionalnih poduzeća i međunarodnih sindikalnih organizacija (u svim sektorima, osobito u industrijskim sektorima);

| — | razvoj nefinancijskog ocjenjivanja poduzeća (socijalnog i ekološkog) i poticanje društveno odgovornog ulaganja, |
| --- | --- |

—

razvoj nefinancijskog ocjenjivanja poduzeća (socijalnog i ekološkog) i poticanje društveno odgovornog ulaganja,

| — | uključujući društvenu i ekološku odgovornost u lancu vrijednosti između ugovaratelja i podugovaratelja. |
| --- | --- |

—

uključujući društvenu i ekološku odgovornost u lancu vrijednosti između ugovaratelja i podugovaratelja.

| 5.6.1. | EGSO smatra da bi svi budući sporazumi o trgovini ili partnerstvu EU-a trebali obuhvaćati promicanje načela i normi društveno odgovornog poslovanja i da bi se njima trebalo promicati nacionalno zakonodavstvo u tom području, osobito u području dodatnog financijskog izvješćivanja. U njima bi se trebalo ustrajati u tome da svaka stranka potpisnica aktivno potiče poduzeća da poštuju Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća (31) i Globalni sporazum Ujedinjenih naroda, zajamči pravo na kolektivno pregovaranje i održava socijalni dijalog. |
| --- | --- |

5.6.1.

EGSO smatra da bi svi budući sporazumi o trgovini ili partnerstvu EU-a trebali obuhvaćati promicanje načela i normi društveno odgovornog poslovanja i da bi se njima trebalo promicati nacionalno zakonodavstvo u tom području, osobito u području dodatnog financijskog izvješćivanja. U njima bi se trebalo ustrajati u tome da svaka stranka potpisnica aktivno potiče poduzeća da poštuju Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća (31) i Globalni sporazum Ujedinjenih naroda, zajamči pravo na kolektivno pregovaranje i održava socijalni dijalog.

| 5.6.2. | U svojem Informativnom izvješću o društvenoj odgovornosti poduzeća (32), Odbor je također naglasio važnost Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima (33) iz 2011., kao ključnog koraka u području korporativne odgovornosti stavljajući naglasak na ljudska prava u okviru društvenog stupa. To se sada dodatno razvija u okviru UN-a ususret Obvezujućem ugovoru o transnacionalnim korporacijama i drugim poduzećima u kontekstu ljudskih prava. |
| --- | --- |

5.6.2.

U svojem Informativnom izvješću o društvenoj odgovornosti poduzeća (32), Odbor je također naglasio važnost Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima (33) iz 2011., kao ključnog koraka u području korporativne odgovornosti stavljajući naglasak na ljudska prava u okviru društvenog stupa. To se sada dodatno razvija u okviru UN-a ususret Obvezujućem ugovoru o transnacionalnim korporacijama i drugim poduzećima u kontekstu ljudskih prava.

| 5.6.3. | Druga relevantna mišljenja EGSO-a uključuju ona o ulozi privatnog sektora u razvoju (34) te o uspostavljanju Jamstva EFOR-a i Jamstvenog fonda EFOR-a (35). |
| --- | --- |

5.6.3.

Druga relevantna mišljenja EGSO-a uključuju ona o ulozi privatnog sektora u razvoju (34) te o uspostavljanju Jamstva EFOR-a i Jamstvenog fonda EFOR-a (35).

| 5.7. | Ostvarivanje cilja br. 17 trebalo bi obuhvaćati javnu nabavu i suradnju vlada i privatnog sektora. EU bi trebao usko surađivati s UNCTAD-om i UNECE-om, koji promiče ulogu javno-privatnih partnerstava (JPP-ova). EGSO općenito podupire JPP-ove (36), no iznio je određene razloge za zabrinutost izjavivši da JPP-ovi „mogu predstavljati važan instrument za provedbu razvojnih strategija, ako se izvedu na ispravan način i ostvare komunikaciju sa zainteresiranim stranama”. |
| --- | --- |

5.7.

Ostvarivanje cilja br. 17 trebalo bi obuhvaćati javnu nabavu i suradnju vlada i privatnog sektora. EU bi trebao usko surađivati s UNCTAD-om i UNECE-om, koji promiče ulogu javno-privatnih partnerstava (JPP-ova). EGSO općenito podupire JPP-ove (36), no iznio je određene razloge za zabrinutost izjavivši da JPP-ovi „mogu predstavljati važan instrument za provedbu razvojnih strategija, ako se izvedu na ispravan način i ostvare komunikaciju sa zainteresiranim stranama”.

| 5.8. | Odbor je već istaknuo golemi potencijal koji e-trgovina ima za MSP-ove i ostala specijaliziranija poduzeća jer im, kao i lokalnim poduzećima, omogućuje pristup dosad nedostupnim tržištima. Budući da su MSP-ovi ključni pokretači inovacija, ključni čimbenici za održavanje i razvoj održivosti te čine 70 do 80 % ukupnih radnih mjesta, EGSO poziva Komisiju da osobitu pozornost usmjeri na potporu takvim poduzećima u postizanju ciljeva održivog razvoja. |
| --- | --- |

5.8.

Odbor je već istaknuo golemi potencijal koji e-trgovina ima za MSP-ove i ostala specijaliziranija poduzeća jer im, kao i lokalnim poduzećima, omogućuje pristup dosad nedostupnim tržištima. Budući da su MSP-ovi ključni pokretači inovacija, ključni čimbenici za održavanje i razvoj održivosti te čine 70 do 80 % ukupnih radnih mjesta, EGSO poziva Komisiju da osobitu pozornost usmjeri na potporu takvim poduzećima u postizanju ciljeva održivog razvoja.

6.   Uloga civilnog društva

| 6.1. | U cilju održivog razvoja br. 17 osobito se upućuje na civilno društvo navodeći da „uspješan program održivog razvoja zahtijeva partnerstvo vlada, privatnog sektora i civilnog društva. Ta su globalna partnerstva [...] potrebna na globalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i lokalnoj razini”. Potom se upućuje na „okvire za preispitivanje i praćenje”. Prvi put u povijesti UN-a u ciljevima održivog razvoja navodi se da vlade odgovaraju građanima. Za provedbu ciljeva održivog razvoja bit će potrebno izravno sudjelovanje civilnog društva, čime bi se ponajprije trebala potaknuti vladavina prava i čime bi se pomoglo u suzbijanju korupcije. Kad se civilno društvo boji dati svoj doprinos, tada vrijedi suprotno. U otvorenom je društvu njegovo stajalište snažan čimbenik unutarnjih promjena, otvorenosti i pluralizma. |
| --- | --- |

6.1.

U cilju održivog razvoja br. 17 osobito se upućuje na civilno društvo navodeći da „uspješan program održivog razvoja zahtijeva partnerstvo vlada, privatnog sektora i civilnog društva. Ta su globalna partnerstva [...] potrebna na globalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i lokalnoj razini”. Potom se upućuje na „okvire za preispitivanje i praćenje”. Prvi put u povijesti UN-a u ciljevima održivog razvoja navodi se da vlade odgovaraju građanima. Za provedbu ciljeva održivog razvoja bit će potrebno izravno sudjelovanje civilnog društva, čime bi se ponajprije trebala potaknuti vladavina prava i čime bi se pomoglo u suzbijanju korupcije. Kad se civilno društvo boji dati svoj doprinos, tada vrijedi suprotno. U otvorenom je društvu njegovo stajalište snažan čimbenik unutarnjih promjena, otvorenosti i pluralizma.

| 6.1.1. | Od sklapanja Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Koreje 2011., svi sporazumi o trgovinskom i gospodarskom partnerstvu EU-a obuhvaćaju poglavlja o trgovini i održivom razvoju (37) s mehanizmima civilnog društva za praćenje. Ta se poglavlja trenutačno preispituju. Potrebno ih je osnažiti i, gdje je moguće, prilagoditi kako bi se njima poduprlo ostvarivanje ciljeva održivog razvoja. Potrebno je konkretno navesti ciljeve održivog razvoja u poglavljima o trgovini i održivom razvoju u okviru budućih pregovaračkih mandata EU-a. |
| --- | --- |

6.1.1.

Od sklapanja Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Koreje 2011., svi sporazumi o trgovinskom i gospodarskom partnerstvu EU-a obuhvaćaju poglavlja o trgovini i održivom razvoju (37) s mehanizmima civilnog društva za praćenje. Ta se poglavlja trenutačno preispituju. Potrebno ih je osnažiti i, gdje je moguće, prilagoditi kako bi se njima poduprlo ostvarivanje ciljeva održivog razvoja. Potrebno je konkretno navesti ciljeve održivog razvoja u poglavljima o trgovini i održivom razvoju u okviru budućih pregovaračkih mandata EU-a.

| 6.2. | Ti mehanizmi imaju snažan potencijal kad je riječ o promicanju vrijednosti EU-a, uključujući socijalne i ekološke norme. Oni mogu ostvariti konkretne rezultate. Oni su važan put za suradnju s civilnim društvom iz partnerskih zemalja i osnaživanje tog društva. |
| --- | --- |

6.2.

Ti mehanizmi imaju snažan potencijal kad je riječ o promicanju vrijednosti EU-a, uključujući socijalne i ekološke norme. Oni mogu ostvariti konkretne rezultate. Oni su važan put za suradnju s civilnim društvom iz partnerskih zemalja i osnaživanje tog društva.

| 6.2.1. | Ti zajednički mehanizmi civilnog društva moraju imati sposobnost interveniranja u cilju promicanja ostvarivanja ciljeva održivog razvoja i poduzimanja mjera protiv štetnih učinaka. Smatramo da ta poglavlja o trgovini i održivom razvoju trebaju biti provediva na isti način kao i druge trgovinske klauzule. U tom pogledu, pozivamo Europsku komisiju da u okviru svih budućih sporazuma dogovori mjere koje omogućuju potpuno praćenje provedbe poglavlja o trgovini i održivom razvoju i, prema potrebi, poduzme te mjere. |
| --- | --- |

6.2.1.

Ti zajednički mehanizmi civilnog društva moraju imati sposobnost interveniranja u cilju promicanja ostvarivanja ciljeva održivog razvoja i poduzimanja mjera protiv štetnih učinaka. Smatramo da ta poglavlja o trgovini i održivom razvoju trebaju biti provediva na isti način kao i druge trgovinske klauzule. U tom pogledu, pozivamo Europsku komisiju da u okviru svih budućih sporazuma dogovori mjere koje omogućuju potpuno praćenje provedbe poglavlja o trgovini i održivom razvoju i, prema potrebi, poduzme te mjere.

| 6.3. | Odbor također pozdravlja stavljanje naglaska na važnost „socijalnog gospodarstva za stvaranje radnih mjesta i održivi razvoj” u dokumentu naslovljenom „Novo globalno partnerstvo za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj nakon 2015.”, koji je Vijeće donijelo u svibnju 2015. godine (38). Organizacije socijalnog gospodarstva također bi mogle postati ključni čimbenici u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja. U svojem nedavnom mišljenju o socijalnom gospodarstvu (39) EGSO je istaknuo važnost socijalnog gospodarstva u svakodnevnom životu i naveo da je ono produktivna aktivnost u velikim regijama Afrike, Amerike i Azije te da se njime ostvaruje važan globalni doprinos poboljšanju uvjeta života i rada. |
| --- | --- |

6.3.

Odbor također pozdravlja stavljanje naglaska na važnost „socijalnog gospodarstva za stvaranje radnih mjesta i održivi razvoj” u dokumentu naslovljenom „Novo globalno partnerstvo za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj nakon 2015.”, koji je Vijeće donijelo u svibnju 2015. godine (38). Organizacije socijalnog gospodarstva također bi mogle postati ključni čimbenici u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja. U svojem nedavnom mišljenju o socijalnom gospodarstvu (39) EGSO je istaknuo važnost socijalnog gospodarstva u svakodnevnom životu i naveo da je ono produktivna aktivnost u velikim regijama Afrike, Amerike i Azije te da se njime ostvaruje važan globalni doprinos poboljšanju uvjeta života i rada.

Bruxelles, 7. prosinca 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

(1)  Konferencija stranaka Okvirne konvencije UN-a o promjeni klime u Parizu (UNFCCC COP21).

1

(2)  COM(2016) 739 final.

2

(3)  Članak 21. stavak 3. UFEU-a.

3

(4)  Milenijski razvojni cilj br. 8 razviti globalno partnerstvo za razvoj.

4

razviti globalno partnerstvo za razvoj

(5)  Peking, 29. i 30. lipnja 2017. (točka 25.).

5

(6)  UNCTAD Priopćenje za medije, Ženeva, 2014. – otad se redovito ponavlja.

6

(7)  REX/487 – samoinicijativno mišljenje EGSO-a „Razvojna partnerstva EU-a i izazov koji predstavljaju međunarodni porezni sporazumi”, izvjestitelj: Alfred Gajdosik, suizvjestitelj: Thomas Wagnsonner (još nije objavljeno u SL-u).

7

(8)  Mišljenje EGSO-a „Trgovina za sve – Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici”, izvjestitelj: Jonathan Peel (SL C 264, 20.7.2016., str. 123.).

8

(9)  Članak 21. stavak 3. UFEU-a.

9

(10)  Samoinicijativno mišljenje EGSO-a „Uloga poljoprivrede u multilateralnim, bilateralnim i regionalnim trgovinskim pregovorima u svjetlu ministarskog sastanka WTO-a u Nairobiju”, izvjestitelj: Jonathan Peel (SL C 173, 31.5.2017., str. 20.).

10

(11)  Ibid.

11

(12)  @UNFoundation.

12

(13)  Sjever je nudio vunu, krzno, drvnu građu i zrna, dok je jug nudio pamučne tkanine, maslinovo ulje, pluto, vino, hranu i voće.

13

(14)  https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc10_e/mindecision_e.htm.

14

(15)  Vidjeti bilješku 9., ibid.

15

ibid

(16)  Mišljenje EGSO-a „Uloga održivog rasta i uključivanje civilnog društva u samostalne investicijske sporazume EU-a s trećim zemljama”, izvjestitelj Jonathan Peel (SL C 268, 14.8.2015., str. 19.).

16

(17)  COM (2006) 567 final, 4. listopada 2006., točka 3.1.iii.

17

(18)  Članak 3. stavak 5.

18

(19)  Mišljenje EGSO-a „Trgovina za sve – Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici”, izvjestitelj: Jonathan Peel (SL C 264, 20.7.2016., str. 123.).

19

(20)  COM(2015) 497 final.

20

(21)  Sud Europske unije, priopćenje za tisak br. 52/17.

21

(22)  http://www.un.org/sustainabledevelopment/takeaction

22

(23)  Uz istodobno prepoznavanje rekordnog doprinosa EU-a iz 2014. u iznosu od 12 milijardi EUR.

23

(24)  Kako je propisano Sporazumom iz Cotonoua.

24

(25)  Vidjeti bilješku br. 5.

25

(26)  SL C 487, 28.12.2016., str. 41.

26

(27)  UNCTAD Priopćenje za medije, Ženeva, 2014. – i otad se redovito ponavlja.

27

(28)  Vidjeti samoinicijativno mišljenje EGSO-a „Uloga poljoprivrede u multilateralnim, bilateralnim i regionalnim trgovinskim pregovorima u svjetlu ministarskog sastanka WTO-a u Nairobiju”, ibidem, bilješka br. 9. SL C 173, 31.5.2017., str. 20.

28

(29)  Vidjeti bilješku 15.

29

(30)  SL C 303, 19.8.2016., str. 17.

30

(31)  Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća, 2011.

31

(32)  Informativno izvješće EGSO-a „Socijalna i društvena odgovornost poduzeća”, izvjestiteljica: Evelyne Pichenot.

32

(33)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_En.pdf.

33

(34)  Mišljenje EGSO-a „Financiranje razvoja – položaj civilnog društva”, izvjestitelj: Ivan Voleš (SL C 383, 17.11.2015., str. 49.).

34

(35)  Vidjeti mišljenje EGSO-a „Uspostavljanje jamstva EFOR-a i Jamstvenog fonda EFOR-a”, (SL C 173, 31.5.2017., str. 62.)

35

(36)  SL C 67, 6.3.2014., str. 1.

36

(37)  Jedina je iznimka Sporazum o gospodarskom partnerstvu sa SADC-om.

37

(38)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9241-2015-INIT/en/pdf

38

(39)  Samoinicijativno mišljenje EGSO-a „Vanjska dimenzija socijalne ekonomije”, izvjestitelj: Miguel Ángel Cabra De Luna (SL C 345, 13.10.2017., str. 58.).

39

---

| 11.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 129/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 129/36

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o „Prednostima pristupa lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice (CLLD) za integrirani lokalni i ruralni razvoj”

(razmatračko mišljenje)

(2018/C 129/06)

| Izvjestitelj: | Roman HAKEN |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Roman HAKEN

| Zahtjev za savjetovanje: | estonsko predsjedništvo Vijeća, 08/08/2017 |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 302. Ugovora o funkcioniranju Europske unije
  Razmatračko mišljenje |
| Odluka Predsjedništva: | 19/09/2017 |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 21/11/2017 |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 07/12/2017 |
| Plenarno zasjedanje br.: | 530 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 152/3/0 |

Zahtjev za savjetovanje:

estonsko predsjedništvo Vijeća, 08/08/2017

Pravni temelj:

članak 302. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Razmatračko mišljenje

Odluka Predsjedništva:

19/09/2017

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

21/11/2017

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

07/12/2017

Plenarno zasjedanje br.:

530

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

152/3/0

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1 | Europska unija na pragu je pregovora o politici za razdoblje nakon 2020. Europska komisija i države članice počinju raspravljati o budućem financijskom okviru za europske strukturne i investicijske fondove (ESIF). |
| --- | --- |

1.1

Europska unija na pragu je pregovora o politici za razdoblje nakon 2020. Europska komisija i države članice počinju raspravljati o budućem financijskom okviru za europske strukturne i investicijske fondove (ESIF).

| 1.2 | Na koji način Europska unija može ojačati svoje veze s državama članicama i ponovno pridobiti povjerenje svojih građana (1)? |
| --- | --- |

1.2

Na koji način Europska unija može ojačati svoje veze s državama članicama i ponovno pridobiti povjerenje svojih građana (1)?

| 1.3 | Odgovor na to mogao bi biti dobro provedeni pristup lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice (CLLD) koji omogućuje integrirani lokalni razvoj i uključivanje građana i njihovih organizacija na lokalnoj razini. EGSO je uvjeren da bi CLLD mogao imati brojne prednosti kao uspješan instrument europskog lokalnog razvoja.
  Europski gospodarski i socijalni odbor preporučuje: |
| --- | --- |

1.3

Odgovor na to mogao bi biti dobro provedeni pristup lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice (CLLD) koji omogućuje integrirani lokalni razvoj i uključivanje građana i njihovih organizacija na lokalnoj razini. EGSO je uvjeren da bi CLLD mogao imati brojne prednosti kao uspješan instrument europskog lokalnog razvoja.

Europski gospodarski i socijalni odbor preporučuje:

| 1.4 | utvrđivanje jasne vizije obvezne provedbe CLLD-a koji uključuje više fondova Europske unije što će osigurati korištenje pristupa CLLD za sve vrste teritorija: ruralne (uključujući udaljena, planinska i otočna područja), gradske i obalne; |
| --- | --- |

1.4

utvrđivanje jasne vizije obvezne provedbe CLLD-a koji uključuje više fondova Europske unije što će osigurati korištenje pristupa CLLD za sve vrste teritorija: ruralne (uključujući udaljena, planinska i otočna područja), gradske i obalne;

| 1.5 | poticanje Europske komisije na istraživanje i dubinsku analizu mogućnosti za osnivanje rezervnog fonda za CLLD na razini EU-a. Bez obzira na to, Europska komisija morat će osigurati da sve države članice raspolažu nacionalnim fondovima CLLD-a s doprinosima iz svih četiriju ESIF-a (EPFRR, EFRR, ESF i EFPR); |
| --- | --- |

1.5

poticanje Europske komisije na istraživanje i dubinsku analizu mogućnosti za osnivanje rezervnog fonda za CLLD na razini EU-a. Bez obzira na to, Europska komisija morat će osigurati da sve države članice raspolažu nacionalnim fondovima CLLD-a s doprinosima iz svih četiriju ESIF-a (EPFRR, EFRR, ESF i EFPR);

| 1.6 | usklađivanje okvira svih ESIF-a i postavljanje jednostavnih pravila za provedbu fonda CLLD-a na razini EU-a; |
| --- | --- |

1.6

usklađivanje okvira svih ESIF-a i postavljanje jednostavnih pravila za provedbu fonda CLLD-a na razini EU-a;

| 1.7 | prepoznavanje činjenice da CLLD, koji ojačava pristup LEADER, državama članicama pruža jedinstvenu priliku da na uključiviji, održiviji i integriraniji način razviju svoja područja u partnerstvu s lokalnim dionicima. Kako bi se ostvario bolji učinak, potrebno je osigurati dovoljno financijskih sredstava za provedbu CLLD-a u programskom razdoblju 2021. – 2027. Kako bismo to ostvarili, pozivamo Europsku komisiju da za države članice uvede obvezujući zahtjev da iz proračuna svakog ESIF-a izdvoje najmanje 15 % za fond CLLD-a, što ujedno moraju podržati s dovoljno nacionalnih resursa; |
| --- | --- |

1.7

prepoznavanje činjenice da CLLD, koji ojačava pristup LEADER, državama članicama pruža jedinstvenu priliku da na uključiviji, održiviji i integriraniji način razviju svoja područja u partnerstvu s lokalnim dionicima. Kako bi se ostvario bolji učinak, potrebno je osigurati dovoljno financijskih sredstava za provedbu CLLD-a u programskom razdoblju 2021. – 2027. Kako bismo to ostvarili, pozivamo Europsku komisiju da za države članice uvede obvezujući zahtjev da iz proračuna svakog ESIF-a izdvoje najmanje 15 % za fond CLLD-a, što ujedno moraju podržati s dovoljno nacionalnih resursa;

| 1.8 | izbjegavanje stvaranja jaza između programskih razdoblja i jamčenje uspješnijeg pokretanja provedbe u razdoblju 2021. |
| --- | --- |

1.8

izbjegavanje stvaranja jaza između programskih razdoblja i jamčenje uspješnijeg pokretanja provedbe u razdoblju 2021.

| 1.9 | – 2027.; složeni pravni okvir i dugotrajni postupci prouzročili su značajan rast administrativnog opterećenja za sve aktere CLLD-a. Radi postizanja učinkovitosti u budućoj provedbi CLLD-a koji uključuje više fondova, EGSO poziva na znatno pojednostavljenje pravnog okvira CLLD-a, provedbenih postupaka i modela za programsko razdoblje 2021. – 2027. Novi politički i gospodarski kontekst trebalo bi koristiti za smanjenje birokratskog opterećenja i pokretanje jednostavnog okvira usmjerenog na mogućnosti i povjerenje. Jednostavan sustav osmišljen je, primjerice, u razvoju globalnih bespovratnih sredstava. Umjesto usmjeravanja na sprečavanje pogrešaka, postoji potreba za propisima kojima je uistinu moguće podupirati lokalne akcijske grupe i lokalne korisnike (krajnje korisnike) pri provedbi njihovih lokalnih razvojnih strategija i projekata; |
| --- | --- |

1.9

– 2027.; složeni pravni okvir i dugotrajni postupci prouzročili su značajan rast administrativnog opterećenja za sve aktere CLLD-a. Radi postizanja učinkovitosti u budućoj provedbi CLLD-a koji uključuje više fondova, EGSO poziva na znatno pojednostavljenje pravnog okvira CLLD-a, provedbenih postupaka i modela za programsko razdoblje 2021. – 2027. Novi politički i gospodarski kontekst trebalo bi koristiti za smanjenje birokratskog opterećenja i pokretanje jednostavnog okvira usmjerenog na mogućnosti i povjerenje. Jednostavan sustav osmišljen je, primjerice, u razvoju globalnih bespovratnih sredstava. Umjesto usmjeravanja na sprečavanje pogrešaka, postoji potreba za propisima kojima je uistinu moguće podupirati lokalne akcijske grupe i lokalne korisnike (krajnje korisnike) pri provedbi njihovih lokalnih razvojnih strategija i projekata;

| 1.10 | omogućavanje bliskog dijaloga između svih aktera CLLD-a na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini u pripremi za sljedeće programsko razdoblje za izgradnju povjerenja i provedbu integriranog pristupa CLLD-a koji uključuje više fondova. Potrebno je jačati veze između EU-a, građana i zajednica; |
| --- | --- |

1.10

omogućavanje bliskog dijaloga između svih aktera CLLD-a na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini u pripremi za sljedeće programsko razdoblje za izgradnju povjerenja i provedbu integriranog pristupa CLLD-a koji uključuje više fondova. Potrebno je jačati veze između EU-a, građana i zajednica;

| 1.11 | omogućavanje trajne izgradnje kapaciteta svih dionika CLLD-a (tijela vlasti, lokalnih akcijskih grupa, programa LEADER i ruralnih mreža, agencija za plaćanja itd.) u odnosu na CLLD koji uključuje više fondova; |
| --- | --- |

1.11

omogućavanje trajne izgradnje kapaciteta svih dionika CLLD-a (tijela vlasti, lokalnih akcijskih grupa, programa LEADER i ruralnih mreža, agencija za plaćanja itd.) u odnosu na CLLD koji uključuje više fondova;

| 1.12 | iskoristiti potencijal rješenja informacijske tehnologije za pojednostavljenje i automatizaciju prikupljanja podataka na nacionalnoj i lokalnoj razini. Najbolje prakse u korištenju tih sustava treba širiti između upravljačkih tijela i lokalnih akcijskih grupa (kao npr. u Estoniji). Informatički sustavi moraju se razvijati uz istinsku uključenost svih dionika i biti usmjereni na pomaganje u cjelokupnoj strategiji pojednostavnjenja ESIF-ova; |
| --- | --- |

1.12

iskoristiti potencijal rješenja informacijske tehnologije za pojednostavljenje i automatizaciju prikupljanja podataka na nacionalnoj i lokalnoj razini. Najbolje prakse u korištenju tih sustava treba širiti između upravljačkih tijela i lokalnih akcijskih grupa (kao npr. u Estoniji). Informatički sustavi moraju se razvijati uz istinsku uključenost svih dionika i biti usmjereni na pomaganje u cjelokupnoj strategiji pojednostavnjenja ESIF-ova;

| 1.13 | koristiti participativni pristup osiguravanju usklađenosti i prilagodbe strategija lokalnog razvoja promjenama lokalnih uvjeta (socijalnoj koheziji, migracijama, regionalnim klasterima, zelenom gospodarstvu, klimatskim promjenama, pametnim rješenjima, tehnologiji itd.) te iskoristiti prednosti revolucije na polju novih i informacijskih tehnologija; |
| --- | --- |

1.13

koristiti participativni pristup osiguravanju usklađenosti i prilagodbe strategija lokalnog razvoja promjenama lokalnih uvjeta (socijalnoj koheziji, migracijama, regionalnim klasterima, zelenom gospodarstvu, klimatskim promjenama, pametnim rješenjima, tehnologiji itd.) te iskoristiti prednosti revolucije na polju novih i informacijskih tehnologija;

| 1.14 | glavna vrijednost lokalnih akcijskih grupa koje također mogu izabrati dobre projekte povezana je s njihovom ulogom teritorijalnih animatora, uključujući u međuteritorijalnoj i transnacionalnoj suradnji. Lokalne akcijske grupe trebaju biti aktivni posrednici i djelovati u svim sektorima te uključiti sve relevantne dionike u svojim područjima; |
| --- | --- |

1.14

glavna vrijednost lokalnih akcijskih grupa koje također mogu izabrati dobre projekte povezana je s njihovom ulogom teritorijalnih animatora, uključujući u međuteritorijalnoj i transnacionalnoj suradnji. Lokalne akcijske grupe trebaju biti aktivni posrednici i djelovati u svim sektorima te uključiti sve relevantne dionike u svojim područjima;

| 1.15 | važno je da postignuća lokalnih akcijskih grupa budu dobro predstavljena te da se provodi kontinuirana evaluacija provedbe strategija lokalnog razvoja i preusmjeravanje pozornosti s mehanizama provjere prihvatljivosti na osiguravanje rezultata, procjenu uspješnosti i dugoročne učinke; |
| --- | --- |

1.15

važno je da postignuća lokalnih akcijskih grupa budu dobro predstavljena te da se provodi kontinuirana evaluacija provedbe strategija lokalnog razvoja i preusmjeravanje pozornosti s mehanizama provjere prihvatljivosti na osiguravanje rezultata, procjenu uspješnosti i dugoročne učinke;

| 1.16 | CLLD u prigradskim i gradskim područjima predstavlja izazov za lokalni razvoj EU-a u budućnosti. EGSO preporučuje da se prikupe podaci o uspješnim pilot-projektima te da se organiziraju informativne i motivacijske kampanje namijenjene njihovoj široj uporabi. Bit će potrebno organizirati osposobljavanje za lokalne gradske dionike i tijela javne uprave. CLLD u gradskim područjima može poslužiti kao instrument za provedbu Plana EU-a za gradove i može ga se kombinirati s programom URBACT. |
| --- | --- |

1.16

CLLD u prigradskim i gradskim područjima predstavlja izazov za lokalni razvoj EU-a u budućnosti. EGSO preporučuje da se prikupe podaci o uspješnim pilot-projektima te da se organiziraju informativne i motivacijske kampanje namijenjene njihovoj široj uporabi. Bit će potrebno organizirati osposobljavanje za lokalne gradske dionike i tijela javne uprave. CLLD u gradskim područjima može poslužiti kao instrument za provedbu Plana EU-a za gradove i može ga se kombinirati s programom URBACT.

2.   Uvođenje CLLD-a i njegova provedba u državama članicama: kontekst

| 2.1 | Lokalni razvoj pod vodstvom zajednice predstavlja ažuriranje pristupa LEADER koji se primjenjuje već više od 26 godina. Glavna razlika odnosi se na bolje integriran pristup i raznovrsniji model financiranja. Međutim, pojedine lokalne akcijske grupe u ruralnim područjima sada imaju pristup i sredstvima Europskog fonda za regionalni razvoj, Socijalnog fonda i Fonda za ribarstvo. Počevši od trenutačnog programskog razdoblja (2014. – 2020.), primjena CLLD-a koji uključuje više fondova proširena je i na gradsku dimenziju. |
| --- | --- |

2.1

Lokalni razvoj pod vodstvom zajednice predstavlja ažuriranje pristupa LEADER koji se primjenjuje već više od 26 godina. Glavna razlika odnosi se na bolje integriran pristup i raznovrsniji model financiranja. Međutim, pojedine lokalne akcijske grupe u ruralnim područjima sada imaju pristup i sredstvima Europskog fonda za regionalni razvoj, Socijalnog fonda i Fonda za ribarstvo. Počevši od trenutačnog programskog razdoblja (2014. – 2020.), primjena CLLD-a koji uključuje više fondova proširena je i na gradsku dimenziju.

| 2.2 | Prema podacima Europske komisije, dvadeset država članica usvojilo je pristup koji uključuje više fondova u aktualnom programskom razdoblju 2014. – 2020.: Austrija, Bugarska, Češka, Danska, Finska, Francuska, Njemačka, Grčka, Mađarska, Italija, Latvija, Litva, Poljska, Portugal, Rumunjska, Slovačka, Slovenija, Španjolska, Švedska i Ujedinjena Kraljevina. Osam zemalja (Belgija, Hrvatska, Cipar, Estonija, Irska, Luksemburg, Malta i Nizozemska) nije usvojilo navedeni pristup za trenutačno razdoblje. Zahvaljujući uspješnim pregovorima, u nekim zemljama (Češka, Mađarska, Portugal i Slovačka) doprinos ostalih fondova iznosi gotovo 50 %. Uvođenje pristupa koji uključuje više fondova zahtijeva političku volju i razumijevanje dobrobiti CLLD-a na nacionalnoj razini i dobru suradnju između ministarstava. Cilj je Europske komisije ukloniti prepreke između fondova i time potaknuti sinergiju i usklađenost na lokalnoj i regionalnoj razini. |
| --- | --- |

2.2

Prema podacima Europske komisije, dvadeset država članica usvojilo je pristup koji uključuje više fondova u aktualnom programskom razdoblju 2014. – 2020.: Austrija, Bugarska, Češka, Danska, Finska, Francuska, Njemačka, Grčka, Mađarska, Italija, Latvija, Litva, Poljska, Portugal, Rumunjska, Slovačka, Slovenija, Španjolska, Švedska i Ujedinjena Kraljevina. Osam zemalja (Belgija, Hrvatska, Cipar, Estonija, Irska, Luksemburg, Malta i Nizozemska) nije usvojilo navedeni pristup za trenutačno razdoblje. Zahvaljujući uspješnim pregovorima, u nekim zemljama (Češka, Mađarska, Portugal i Slovačka) doprinos ostalih fondova iznosi gotovo 50 %. Uvođenje pristupa koji uključuje više fondova zahtijeva političku volju i razumijevanje dobrobiti CLLD-a na nacionalnoj razini i dobru suradnju između ministarstava. Cilj je Europske komisije ukloniti prepreke između fondova i time potaknuti sinergiju i usklađenost na lokalnoj i regionalnoj razini.

| 2.3 | Pristup LEADER pojačan je za razdoblje 2014. – 2020. S obzirom na ulogu lokalnih zajednica u doprinosu teritorijalnoj koheziji i strateškim ciljevima u okviru strategije Europa 2020., EU je uz snažnu podršku Europskog parlamenta odlučio pojednostaviti i ojačati primjenu CLLD-a za sve vrste teritorija (ruralni, gradski, obalni) i različite vrste potreba zajednice (posebice socijalne, kulturne, okolišne i gospodarske). U razdoblju 2014. – 2020., inicijative CLLD-a ispunjavaju uvjete za potporu svih ESIF-ova (osim Kohezijskog fonda) i podliježu zajedničkom okviru propisanom Uredbom o zajedničkim odredbama (CPR) kojom su uređeni navedeni fondovi. Time se jamči dosljednost i koordinacija financiranja EU-a i veća učinkovitost u njegovoj primjeni. Zajednička pravila nadopunjuju značajke svakog pojedinog fonda (primjerice, najmanje 5 % sredstava EPFRR-a mora slijediti pristup CLLD-a, a potpora CLLD-u nije obvezna za druge fondove). Obveznim zahtjevom u pogledu financiranja zajamčena je uspješna provedba programa LEADER. |
| --- | --- |

2.3

Pristup LEADER pojačan je za razdoblje 2014. – 2020. S obzirom na ulogu lokalnih zajednica u doprinosu teritorijalnoj koheziji i strateškim ciljevima u okviru strategije Europa 2020., EU je uz snažnu podršku Europskog parlamenta odlučio pojednostaviti i ojačati primjenu CLLD-a za sve vrste teritorija (ruralni, gradski, obalni) i različite vrste potreba zajednice (posebice socijalne, kulturne, okolišne i gospodarske). U razdoblju 2014. – 2020., inicijative CLLD-a ispunjavaju uvjete za potporu svih ESIF-ova (osim Kohezijskog fonda) i podliježu zajedničkom okviru propisanom Uredbom o zajedničkim odredbama (CPR) kojom su uređeni navedeni fondovi. Time se jamči dosljednost i koordinacija financiranja EU-a i veća učinkovitost u njegovoj primjeni. Zajednička pravila nadopunjuju značajke svakog pojedinog fonda (primjerice, najmanje 5 % sredstava EPFRR-a mora slijediti pristup CLLD-a, a potpora CLLD-u nije obvezna za druge fondove). Obveznim zahtjevom u pogledu financiranja zajamčena je uspješna provedba programa LEADER.

| 2.4 | U ovom programskom razdoblju spomenuti je program popraćen alatom za integrirano teritorijalno ulaganje (ITI – Integrated Territorial Investment) usmjerenim na velika područja (NUTS III, velegradska područja itd.) te na makroprojekte. Organizirano civilno društvo manjim intenzitetom sudjeluje u tom procesu nego u mikroprogramu CLLD-a (2). |
| --- | --- |

2.4

U ovom programskom razdoblju spomenuti je program popraćen alatom za integrirano teritorijalno ulaganje (ITI – Integrated Territorial Investment) usmjerenim na velika područja (NUTS III, velegradska područja itd.) te na makroprojekte. Organizirano civilno društvo manjim intenzitetom sudjeluje u tom procesu nego u mikroprogramu CLLD-a (2).

| 2.5 | CLLD se temelji na tri međusobno povezana elementa: lokalne akcijske grupe (predstavnici javnih i privatnih lokalnih socioekonomskih interesa), integrirane strategije lokalnog razvoja i jasno utvrđeni teritoriji. Sva tri elementa podliježu posebnim zahtjevima utvrđenima Uredbom o zajedničkim odredbama, primjerice: ciljani teritorij treba imati 10 000 do 150 000 stanovnika, a strategije trebaju obuhvaćati ciljeve koji se žele ostvariti, analizu potreba i potencijala područja te akcijske i financijske planove. |
| --- | --- |

2.5

CLLD se temelji na tri međusobno povezana elementa: lokalne akcijske grupe (predstavnici javnih i privatnih lokalnih socioekonomskih interesa), integrirane strategije lokalnog razvoja i jasno utvrđeni teritoriji. Sva tri elementa podliježu posebnim zahtjevima utvrđenima Uredbom o zajedničkim odredbama, primjerice: ciljani teritorij treba imati 10 000 do 150 000 stanovnika, a strategije trebaju obuhvaćati ciljeve koji se žele ostvariti, analizu potreba i potencijala područja te akcijske i financijske planove.

| 2.6 | EGSO je iznenađen time što je tijekom 1990-ih program LEADER bio lakši i jednostavniji za provedbu. Sada su dostupni računala, internet, softveri i mobilni telefoni, a obavljanje rada zapravo je postalo teže. EGSO stoga želi da se postigne istinsko pojednostavljenje jer će u protivnom nova „tehnološka birokracija” uništiti uspješne instrumente EU-a. |
| --- | --- |

2.6

EGSO je iznenađen time što je tijekom 1990-ih program LEADER bio lakši i jednostavniji za provedbu. Sada su dostupni računala, internet, softveri i mobilni telefoni, a obavljanje rada zapravo je postalo teže. EGSO stoga želi da se postigne istinsko pojednostavljenje jer će u protivnom nova „tehnološka birokracija” uništiti uspješne instrumente EU-a.

3.   Glavne prednosti CLLD-a koji uključuje više fondova pri provedbi strategija lokalnog razvoja

| 3.1 | Pristup CLLD-a koji uključuje više fondova državama članicama pruža mogućnost jačanja lokalnih i regionalnih kapaciteta integriranog razvoja. Prakse država članica pokazale su da integrirani lokalni razvoj utječe na širok spektar djelatnosti te da ima snažan učinak na lokalna gospodarstva i otvaranje novih radnih mjesta, posebice izvan primarne proizvodnje u poljoprivredi. |
| --- | --- |

3.1

Pristup CLLD-a koji uključuje više fondova državama članicama pruža mogućnost jačanja lokalnih i regionalnih kapaciteta integriranog razvoja. Prakse država članica pokazale su da integrirani lokalni razvoj utječe na širok spektar djelatnosti te da ima snažan učinak na lokalna gospodarstva i otvaranje novih radnih mjesta, posebice izvan primarne proizvodnje u poljoprivredi.

| 3.2 | Osim toga, integrirani lokalni razvoj ima vrlo povoljan učinak na socijalnu uključenost zbog uključivanja različitih dionika i njihovog sudjelovanja (različiti akteri, dobne skupine, spolovi). CLLD predstavlja priliku za uključivanje većeg broja regionalnih i lokalnih dionika nego što je to bilo moguće s programom LEADER, koji je imao potporu isključivo iz EPFRR-a. Regionalni razvoj s CLLD-om više dobiva na važnosti. |
| --- | --- |

3.2

Osim toga, integrirani lokalni razvoj ima vrlo povoljan učinak na socijalnu uključenost zbog uključivanja različitih dionika i njihovog sudjelovanja (različiti akteri, dobne skupine, spolovi). CLLD predstavlja priliku za uključivanje većeg broja regionalnih i lokalnih dionika nego što je to bilo moguće s programom LEADER, koji je imao potporu isključivo iz EPFRR-a. Regionalni razvoj s CLLD-om više dobiva na važnosti.

| 3.3 | Kohezijskom politikom EU-a nastoji se ostvariti teritorijalna kohezija, a to je ujedno cilj pristupa CLLD-a. CLLD obuhvaća sve vrste teritorija (ruralne, gradske i obalne), različite potrebe zajednice (socijalne, kulturne, okolišne i gospodarske) i raznovrsne mehanizme financiranja (njime su obuhvaćena četiri ESIF-a). Omogućavanje CLLD-a na svim vrstama teritorija također pridonosi jačanju kohezije među ruralnim, prigradskim i gradskim područjima što doprinosi prevladavanju ili zaustavljanju učinka periferije. |
| --- | --- |

3.3

Kohezijskom politikom EU-a nastoji se ostvariti teritorijalna kohezija, a to je ujedno cilj pristupa CLLD-a. CLLD obuhvaća sve vrste teritorija (ruralne, gradske i obalne), različite potrebe zajednice (socijalne, kulturne, okolišne i gospodarske) i raznovrsne mehanizme financiranja (njime su obuhvaćena četiri ESIF-a). Omogućavanje CLLD-a na svim vrstama teritorija također pridonosi jačanju kohezije među ruralnim, prigradskim i gradskim područjima što doprinosi prevladavanju ili zaustavljanju učinka periferije.

| 3.4 | Metodologija CLLD-a ima važnu ulogu u poticanju integriranog lokalnog razvoja zbog svojih sastavnih dijelova: pristup odozdo prema gore, strategija lokalnog razvoja za pojedina područja, javno-privatna partnerstva, inovacije, integrirani pristup koji uključuje više sektora, umrežavanje i suradnja te decentralizirano upravljanje. Kako bi se podržalo ispravno provođenje metodologije CLLD-a, potrebna je razmjena informacija, aktivnosti njihovog širenja i veća vidljivost same metode i njezinih prednosti. |
| --- | --- |

3.4

Metodologija CLLD-a ima važnu ulogu u poticanju integriranog lokalnog razvoja zbog svojih sastavnih dijelova: pristup odozdo prema gore, strategija lokalnog razvoja za pojedina područja, javno-privatna partnerstva, inovacije, integrirani pristup koji uključuje više sektora, umrežavanje i suradnja te decentralizirano upravljanje. Kako bi se podržalo ispravno provođenje metodologije CLLD-a, potrebna je razmjena informacija, aktivnosti njihovog širenja i veća vidljivost same metode i njezinih prednosti.

| 3.5 | Više od 26 godina iskustva u provedbi programa LEADER potvrdilo je da metodologija programa LEADER/CLLD djeluje, da ona predstavlja održiv i djelotvoran način razvoja teritorija te da ima dugoročan učinak na lokalni razvoj. CLLD je sada dodatno razvio svoj potencijal uz integriraniji pristup koji se može smatrati još učinkovitijim zahvaljujući svojem raznovrsnom modelu provedbe. |
| --- | --- |

3.5

Više od 26 godina iskustva u provedbi programa LEADER potvrdilo je da metodologija programa LEADER/CLLD djeluje, da ona predstavlja održiv i djelotvoran način razvoja teritorija te da ima dugoročan učinak na lokalni razvoj. CLLD je sada dodatno razvio svoj potencijal uz integriraniji pristup koji se može smatrati još učinkovitijim zahvaljujući svojem raznovrsnom modelu provedbe.

| 3.6 | Taj raznovrsni model provedbe CLLD-a pridonosi smanjenju rizika i povećanju transparentnosti u državama članicama i lokalnim teritorijima. |
| --- | --- |

3.6

Taj raznovrsni model provedbe CLLD-a pridonosi smanjenju rizika i povećanju transparentnosti u državama članicama i lokalnim teritorijima.

| 3.7 | EGSO snažno podupire pristup donošenju odluka odozdo prema gore, kojim se jamči usklađenost ulaganja sa stvarnim potrebama i potencijalom lokalnih područja. CLLD treba biti još fleksibilniji te obuhvatiti sve moguće potrebe zajednice i omogućiti lokalnom stanovništvu odabir najrelevantnijih pitanja za svoju strategiju lokalnog razvoja. |
| --- | --- |

3.7

EGSO snažno podupire pristup donošenju odluka odozdo prema gore, kojim se jamči usklađenost ulaganja sa stvarnim potrebama i potencijalom lokalnih područja. CLLD treba biti još fleksibilniji te obuhvatiti sve moguće potrebe zajednice i omogućiti lokalnom stanovništvu odabir najrelevantnijih pitanja za svoju strategiju lokalnog razvoja.

| 3.8 | Uključivanje i jačanje kapaciteta lokalnih aktera jedna je od najvećih prednosti metodologije CLLD-a. Integrirani lokalni razvoj najbolji je način izgradnje veza i sinergija među različitim dionicima i pitanjima na polju lokalnog razvoja. |
| --- | --- |

3.8

Uključivanje i jačanje kapaciteta lokalnih aktera jedna je od najvećih prednosti metodologije CLLD-a. Integrirani lokalni razvoj najbolji je način izgradnje veza i sinergija među različitim dionicima i pitanjima na polju lokalnog razvoja.

| 3.9 | EGSO pozdravlja činjenicu da CLLD podrazumijeva proces koji uključuje kontinuirano sudjelovanje i osposobljavanje lokalnog stanovništva. Njegov izrazito integrirani pristup pruža lokalnim zajednicama više prilika za povećanje njihovih sposobnosti i znanja. Uspostavljanje veza između ruralnih, gradskih i obalnih područja dionicima omogućuje da uče jedni od drugih te da na uključiviji način pronađu odgovore na važne izazove. Kontinuirana suradnja, umrežavanje i osposobljavanje pridonose dobrom upravljanju. |
| --- | --- |

3.9

EGSO pozdravlja činjenicu da CLLD podrazumijeva proces koji uključuje kontinuirano sudjelovanje i osposobljavanje lokalnog stanovništva. Njegov izrazito integrirani pristup pruža lokalnim zajednicama više prilika za povećanje njihovih sposobnosti i znanja. Uspostavljanje veza između ruralnih, gradskih i obalnih područja dionicima omogućuje da uče jedni od drugih te da na uključiviji način pronađu odgovore na važne izazove. Kontinuirana suradnja, umrežavanje i osposobljavanje pridonose dobrom upravljanju.

| 3.10 | U lokalnom razvoju sve veću važnost imaju zeleno gospodarstvo, socijalna uključenost, smanjivanje siromaštva, migracijska pitanja, regionalni klasteri, međusobno povezivanje ruralnih, gradskih i obalnih teritorija, pametna rješenja i informacijske tehnologije. CLLD-om se stvaraju prilike da sve različite vrste teritorija (ruralni, gradski i obalni) i zajednica zajednički djeluju u pogledu tih izazova. Pristup CLLD-a koji se financira iz više fondova važan je mehanizam za potporu konceptu „Pametna sela” u vidu izgradnje kapaciteta, ulaganja, podrške inovacijama i umrežavanja, kao i pružanjem inovativnih financijskih alata za poboljšanje usluga i infrastrukture (3). |
| --- | --- |

3.10

U lokalnom razvoju sve veću važnost imaju zeleno gospodarstvo, socijalna uključenost, smanjivanje siromaštva, migracijska pitanja, regionalni klasteri, međusobno povezivanje ruralnih, gradskih i obalnih teritorija, pametna rješenja i informacijske tehnologije. CLLD-om se stvaraju prilike da sve različite vrste teritorija (ruralni, gradski i obalni) i zajednica zajednički djeluju u pogledu tih izazova. Pristup CLLD-a koji se financira iz više fondova važan je mehanizam za potporu konceptu „Pametna sela” u vidu izgradnje kapaciteta, ulaganja, podrške inovacijama i umrežavanja, kao i pružanjem inovativnih financijskih alata za poboljšanje usluga i infrastrukture (3).

| 3.11 | EGSO se nada da će veća dosljednost i koordinacija u financiranju EU-a olakšati lokalnim akterima da izrade strategije koje uključuju više sektora i dobivaju potporu više fondova te su prikladnije za miješane teritorije (primjerice ruralne, gradske i obalne). Do sada se pokazalo da, kako bi se pojednostavile strategije koje uključuju više fondova, treba odrediti „glavni fond” namijenjen pokrivanju svih troškova upravljanja na nacionalnoj razini. Reguliranje CLLD-a pomoću jedinstvenog skupa pravila za sve europske strukturne i investicijske fondove na razini EU-a bilo bi još učinkovitije u smanjenju administrativnih opterećenja. |
| --- | --- |

3.11

EGSO se nada da će veća dosljednost i koordinacija u financiranju EU-a olakšati lokalnim akterima da izrade strategije koje uključuju više sektora i dobivaju potporu više fondova te su prikladnije za miješane teritorije (primjerice ruralne, gradske i obalne). Do sada se pokazalo da, kako bi se pojednostavile strategije koje uključuju više fondova, treba odrediti „glavni fond” namijenjen pokrivanju svih troškova upravljanja na nacionalnoj razini. Reguliranje CLLD-a pomoću jedinstvenog skupa pravila za sve europske strukturne i investicijske fondove na razini EU-a bilo bi još učinkovitije u smanjenju administrativnih opterećenja.

| 3.12 | EGSO je uvjeren da uključivanje svih područja djelovanja četiriju ESIF-ova za provedbu strategija lokalnog razvoja donosi brojne prednosti svim vrstama lokalnih akcijskih grupa (4). |
| --- | --- |

3.12

EGSO je uvjeren da uključivanje svih područja djelovanja četiriju ESIF-ova za provedbu strategija lokalnog razvoja donosi brojne prednosti svim vrstama lokalnih akcijskih grupa (4).

| 3.13 | CLLD je europski razvojni pristup odozdo prema gore, koji može poslužiti kao protuteža antieuropskim tendencijama u lokalnim zajednicama putem doprinosa socijalnoj uključenosti i održivom gospodarskom razvoju u područjima gdje se primjenjuje. |
| --- | --- |

3.13

CLLD je europski razvojni pristup odozdo prema gore, koji može poslužiti kao protuteža antieuropskim tendencijama u lokalnim zajednicama putem doprinosa socijalnoj uključenosti i održivom gospodarskom razvoju u područjima gdje se primjenjuje.

4.   Glavne potrebe/teškoće pri provedbi CLLD-a koji uključuje više fondova 2014.

| 4.1 | – 2020. Slaba kohezija među različitim fondovima i slaba teritorijalna kohezija, kao i niska razina razumijevanja koristi CLLD-a među donositeljima odluka, pokazale su se najznačajnijim preprekama na nacionalnoj razini. Stvarna sinergija među različitim fondovima i teritorijima (ruralnim, gradskim i obalnim) teško je ostvariva zbog „granica” koje i dalje postoje među fondovima na nacionalnoj razini. Za svaki fond važe različita pravila i propisi, a u većini zemalja koje provode CLLD koji uključuje više fondova slaba je suradnja između upravljačkih tijela te ne postoji jasna koordinacija. Samo Švedska provodi CLLD koji uključuje više fondova diljem zemlje te je omogućila dostupnost svih četiriju ESIF-ova za sve vrste (ruralne, gradske, obalne) lokalnih akcijskih grupa. |
| --- | --- |

4.1

– 2020. Slaba kohezija među različitim fondovima i slaba teritorijalna kohezija, kao i niska razina razumijevanja koristi CLLD-a među donositeljima odluka, pokazale su se najznačajnijim preprekama na nacionalnoj razini. Stvarna sinergija među različitim fondovima i teritorijima (ruralnim, gradskim i obalnim) teško je ostvariva zbog „granica” koje i dalje postoje među fondovima na nacionalnoj razini. Za svaki fond važe različita pravila i propisi, a u većini zemalja koje provode CLLD koji uključuje više fondova slaba je suradnja između upravljačkih tijela te ne postoji jasna koordinacija. Samo Švedska provodi CLLD koji uključuje više fondova diljem zemlje te je omogućila dostupnost svih četiriju ESIF-ova za sve vrste (ruralne, gradske, obalne) lokalnih akcijskih grupa.

| 4.2 | Države članice ne smiju uvoditi dodatna pravila i uvjete kojima se narušava pojednostavljenje. Pojednostavljenje mora biti istinsko i treba ga provoditi u skladu s pravilima koja predlaže Europska komisija. Potrebno je osigurati osposobljavanje u pogledu tih modela i njihovo jasno razumijevanje. Prema mišljenju Europskog revizorskog suda, projekti LEADER ne sadržavaju više grešaka od ostalih projekata u okviru drugih mjera. |
| --- | --- |

4.2

Države članice ne smiju uvoditi dodatna pravila i uvjete kojima se narušava pojednostavljenje. Pojednostavljenje mora biti istinsko i treba ga provoditi u skladu s pravilima koja predlaže Europska komisija. Potrebno je osigurati osposobljavanje u pogledu tih modela i njihovo jasno razumijevanje. Prema mišljenju Europskog revizorskog suda, projekti LEADER ne sadržavaju više grešaka od ostalih projekata u okviru drugih mjera.

| 4.3 | Države članice ne bi trebale preoblikovati CLLD u sredstvo za ostvarivanje namjenskog financiranja u sklopu unaprijed utvrđenog izbornika nacionalnih mjera. CLLD trebao bi biti „širokopojasni” razvojni instrument s utvrđenim mjerama na lokalnoj razini. |
| --- | --- |

4.3

Države članice ne bi trebale preoblikovati CLLD u sredstvo za ostvarivanje namjenskog financiranja u sklopu unaprijed utvrđenog izbornika nacionalnih mjera. CLLD trebao bi biti „širokopojasni” razvojni instrument s utvrđenim mjerama na lokalnoj razini.

| 4.4 | Došlo je do znatnih kašnjenja u pokretanju programskog razdoblja. Pojedine zemlje nisu mogle zajamčiti kontinuitet između programskih razdoblja i neometanu provedbu, što je prouzročilo veliku neizvjesnost te gubitak motivacije i postojećeg znanja. To se ubuduće treba izbjeći. |
| --- | --- |

4.4

Došlo je do znatnih kašnjenja u pokretanju programskog razdoblja. Pojedine zemlje nisu mogle zajamčiti kontinuitet između programskih razdoblja i neometanu provedbu, što je prouzročilo veliku neizvjesnost te gubitak motivacije i postojećeg znanja. To se ubuduće treba izbjeći.

| 4.5 | EGSO je svjestan da nedostatak povjerenja između aktera CLLD-a onemogućuje iskorištavanje potencijala ove metode, a to povjerenje treba kontinuirano graditi, Stalno kažnjavanje tijekom provedbe narušava povjerenje i dobar dijalog. Upravljačka tijela, uključujući agencije za plaćanja, imaju diskrecijsku ovlast da ne provode sankcije koju trebaju češće upotrebljavati. |
| --- | --- |

4.5

EGSO je svjestan da nedostatak povjerenja između aktera CLLD-a onemogućuje iskorištavanje potencijala ove metode, a to povjerenje treba kontinuirano graditi, Stalno kažnjavanje tijekom provedbe narušava povjerenje i dobar dijalog. Upravljačka tijela, uključujući agencije za plaćanja, imaju diskrecijsku ovlast da ne provode sankcije koju trebaju češće upotrebljavati.

| 4.6 | Nije ostvaren stvarni potencijal pojednostavljenja pomoću razvoja rješenja informacijske tehnologije. U postupak razvoja IT alata nisu bili uključeni svi akteri CLLD-a i to je prouzročilo teškoće u uporabi tih sustava. Treba imati povjerenja u praktična znanja lokalnih akcijskih grupa pri osmišljavanju IT alata koji će se isporučiti. Upravljačka tijela izradila su IT platforme koje trebaju odgovarati potrebama svih aktera CLLD-a. Lokalnim akcijskim grupama potrebno je pružiti fleksibilne i otvorene platforme kako bi se omogućila provedba njihovih strategija lokalnog razvoja u skladu s posebnostima njihovog područja. Treba izbjegavati standardizaciju. |
| --- | --- |

4.6

Nije ostvaren stvarni potencijal pojednostavljenja pomoću razvoja rješenja informacijske tehnologije. U postupak razvoja IT alata nisu bili uključeni svi akteri CLLD-a i to je prouzročilo teškoće u uporabi tih sustava. Treba imati povjerenja u praktična znanja lokalnih akcijskih grupa pri osmišljavanju IT alata koji će se isporučiti. Upravljačka tijela izradila su IT platforme koje trebaju odgovarati potrebama svih aktera CLLD-a. Lokalnim akcijskim grupama potrebno je pružiti fleksibilne i otvorene platforme kako bi se omogućila provedba njihovih strategija lokalnog razvoja u skladu s posebnostima njihovog područja. Treba izbjegavati standardizaciju.

| 4.7 | EGSO uviđa da se očekivanja, napori i uložena financijska sredstava u mnogim državama članicama ne podudaraju. Ako se žele postići stvarni rezultati, treba uložiti dovoljno sredstava kako bi i naša očekivanja bila realistična. Da bismo postigli taj učinak, trebamo biti realistični u dodjeljivanju dovoljno financijskih sredstava CLLD-u iz svakog ESIF-a. Dobar primjer toga u EU-u su Saska s 40 % i Asturija sa 17 % iz njihovih programa ruralnog razvoja. |
| --- | --- |

4.7

EGSO uviđa da se očekivanja, napori i uložena financijska sredstava u mnogim državama članicama ne podudaraju. Ako se žele postići stvarni rezultati, treba uložiti dovoljno sredstava kako bi i naša očekivanja bila realistična. Da bismo postigli taj učinak, trebamo biti realistični u dodjeljivanju dovoljno financijskih sredstava CLLD-u iz svakog ESIF-a. Dobar primjer toga u EU-u su Saska s 40 % i Asturija sa 17 % iz njihovih programa ruralnog razvoja.

| 4.8 | Nedostatan dijalog između svih aktera CLLD-a (upravljačka tijela, lokalne akcijske grupe, agencije za plaćanja, mreže LEADER-a, kao što su ELARD te nacionalne mreže LEADER-a i ruralne mreže) prouzročio je još veću birokraciju i znatna kašnjenja u pokretanju programskog razdoblja i isporuci financijskih sredstava podnositeljima projekata. Potrebno je ostvariti učinkovitu i transparentnu koordinaciju između različitih tijela vlasti i ministarstava na nacionalnoj razini te bliski dijalog s lokalnim akcijskim grupama. Osim toga, potrebno je ostvariti i izravni dijalog između Europske komisije i lokalnih akcijskih grupa, u čemu bi EGSO mogao pružiti svoju pomoć. |
| --- | --- |

4.8

Nedostatan dijalog između svih aktera CLLD-a (upravljačka tijela, lokalne akcijske grupe, agencije za plaćanja, mreže LEADER-a, kao što su ELARD te nacionalne mreže LEADER-a i ruralne mreže) prouzročio je još veću birokraciju i znatna kašnjenja u pokretanju programskog razdoblja i isporuci financijskih sredstava podnositeljima projekata. Potrebno je ostvariti učinkovitu i transparentnu koordinaciju između različitih tijela vlasti i ministarstava na nacionalnoj razini te bliski dijalog s lokalnim akcijskim grupama. Osim toga, potrebno je ostvariti i izravni dijalog između Europske komisije i lokalnih akcijskih grupa, u čemu bi EGSO mogao pružiti svoju pomoć.

| 4.9 | U većini država članica, tijela i lokalne akcijske grupe nemaju dovoljno izgrađene kapacitete koji bi im pomogli pri provedbi CLLD-a koji uključuje više fondova. Potrebno je omogućiti kontinuirano učenje i izgradnju zajedničkog razumijevanja provedbe CLLD-a koji uključuje više fondova kako bi se povećao kapacitet aktera CLLD-a. Potrebno je jačati duh kolegijalnosti. Lokalne akcijske grupe i tijela moraju biti dobro osposobljeni i svjesni stvarnosti u kojoj svaki od njih djeluju. To se može postići sudjelovanjem javnih dužnosnika, članova lokalnih akcijskih grupa i lokalnih dionika u terenskim posjetima za prikupljanje informacija, programima osposobljavanja, razmjenama osoblja itd. EGSO predlaže da se takav program financira proširenjem programa Erasmus. |
| --- | --- |

4.9

U većini država članica, tijela i lokalne akcijske grupe nemaju dovoljno izgrađene kapacitete koji bi im pomogli pri provedbi CLLD-a koji uključuje više fondova. Potrebno je omogućiti kontinuirano učenje i izgradnju zajedničkog razumijevanja provedbe CLLD-a koji uključuje više fondova kako bi se povećao kapacitet aktera CLLD-a. Potrebno je jačati duh kolegijalnosti. Lokalne akcijske grupe i tijela moraju biti dobro osposobljeni i svjesni stvarnosti u kojoj svaki od njih djeluju. To se može postići sudjelovanjem javnih dužnosnika, članova lokalnih akcijskih grupa i lokalnih dionika u terenskim posjetima za prikupljanje informacija, programima osposobljavanja, razmjenama osoblja itd. EGSO predlaže da se takav program financira proširenjem programa Erasmus.

| 4.10 | EGSO je uvjeren da dodana vrijednost pristupa CLLD koji uključuje više fondova i mogući modeli provedbe nisu dobro objašnjeni na razini EU-a. Nedostaje jasna vizija o tome kako države članice zapravo trebaju provesti CLLD koji uključuje više fondova. Državama članicama potrebno je pružiti jednostavne modele, strukture i najbolje prakse. |
| --- | --- |

4.10

EGSO je uvjeren da dodana vrijednost pristupa CLLD koji uključuje više fondova i mogući modeli provedbe nisu dobro objašnjeni na razini EU-a. Nedostaje jasna vizija o tome kako države članice zapravo trebaju provesti CLLD koji uključuje više fondova. Državama članicama potrebno je pružiti jednostavne modele, strukture i najbolje prakse.

| 4.11 | Pravi potencijal lokalnih akcijskih grupa kao poticatelja razvoja svojih područja nije dovoljno dobro iskorišten. Potrebno je stvoriti uvjete koji će omogućiti lokalnim akcijskim grupama da se usmjere na svoju ulogu mobiliziranja područja te da doprinesu osmišljavanju i provedbi najboljih ideja. Istraživanja pokazuju da je potrebno pružiti podršku lokalnim akcijskim grupama kao posrednicima kako bi se potaknuo integrirani lokalni razvoj. Lokalne akcijske grupe raspolažu kapacitetima za djelovanje u svim sektorima i za okupljanje različitih dionika. Zadaća lokalnih akcijskih grupa nije da budu samo izvor financiranja i da djeluju kao dodatna administrativna razina, nego da budu istinska razvojna organizacija koja pokreće projekte suradnje i omogućuje osposobljavanje i umrežavanje, uz odgovarajuću financijsku i organizacijsku potporu. |
| --- | --- |

4.11

Pravi potencijal lokalnih akcijskih grupa kao poticatelja razvoja svojih područja nije dovoljno dobro iskorišten. Potrebno je stvoriti uvjete koji će omogućiti lokalnim akcijskim grupama da se usmjere na svoju ulogu mobiliziranja područja te da doprinesu osmišljavanju i provedbi najboljih ideja. Istraživanja pokazuju da je potrebno pružiti podršku lokalnim akcijskim grupama kao posrednicima kako bi se potaknuo integrirani lokalni razvoj. Lokalne akcijske grupe raspolažu kapacitetima za djelovanje u svim sektorima i za okupljanje različitih dionika. Zadaća lokalnih akcijskih grupa nije da budu samo izvor financiranja i da djeluju kao dodatna administrativna razina, nego da budu istinska razvojna organizacija koja pokreće projekte suradnje i omogućuje osposobljavanje i umrežavanje, uz odgovarajuću financijsku i organizacijsku potporu.

| 4.12 | Često nedostaju jasni i jednostavni modeli praćenja i evaluacije strategija lokalnog razvoja. Evaluacija mora biti dio procesa učenja u zajednici te je stoga vrlo važno da lokalne akcijske grupe kontinuirano prikupljaju informacije i evaluiraju provedbu svojih strategija. Potrebno je uvesti napredna IT rješenja za prikupljanje i analizu podataka, u kombinaciji s participativnim procesima i kvalitativnom analizom u skladu s načelima CLLD-a. Potrebna su ulaganja na razini EU-a u usklađeno praćenje i evaluacijske instrumente namijenjene CLLD-u. U Švedskoj se upotrebljava „metodologija pripovijedanja” koja se pokazala učinkovitom. |
| --- | --- |

4.12

Često nedostaju jasni i jednostavni modeli praćenja i evaluacije strategija lokalnog razvoja. Evaluacija mora biti dio procesa učenja u zajednici te je stoga vrlo važno da lokalne akcijske grupe kontinuirano prikupljaju informacije i evaluiraju provedbu svojih strategija. Potrebno je uvesti napredna IT rješenja za prikupljanje i analizu podataka, u kombinaciji s participativnim procesima i kvalitativnom analizom u skladu s načelima CLLD-a. Potrebna su ulaganja na razini EU-a u usklađeno praćenje i evaluacijske instrumente namijenjene CLLD-u. U Švedskoj se upotrebljava „metodologija pripovijedanja” koja se pokazala učinkovitom.

| 4.13 | Utvrđeno je da su u nekim državama članicama upravljačka tijela zloupotrijebila svoje ovlasti jer nije bilo dijaloga između aktera programa LEADER/CLLD, a lokalnim akcijskim grupama nije pružena prilika da sudjeluju u raspravama kao ravnopravni partneri. EGSO se također protivi tome da jedinice lokalne samouprave zauzimaju vodeće položaje i ostvaruju svoje političke programe zahvaljujući resursima CLLD-a. Lokalnim akcijskim grupama treba zajamčiti neovisnost u njihovom radu i donošenju odluka bez vršenja službenog ili neslužbenog pritiska iz općina. |
| --- | --- |

4.13

Utvrđeno je da su u nekim državama članicama upravljačka tijela zloupotrijebila svoje ovlasti jer nije bilo dijaloga između aktera programa LEADER/CLLD, a lokalnim akcijskim grupama nije pružena prilika da sudjeluju u raspravama kao ravnopravni partneri. EGSO se također protivi tome da jedinice lokalne samouprave zauzimaju vodeće položaje i ostvaruju svoje političke programe zahvaljujući resursima CLLD-a. Lokalnim akcijskim grupama treba zajamčiti neovisnost u njihovom radu i donošenju odluka bez vršenja službenog ili neslužbenog pritiska iz općina.

5.   Prijedlozi EGSO-a za programsko razdoblje 2021. – 2027. na razini EU-a te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini

Na europskoj razini:

| 5.1 | Oblikovati jasnu viziju na razini EU-a za provedbu obveznog CLLD-a koji uključuje više fondova, pružiti jednostavne modele i smjernice što je prije moguće te predstaviti najbolju praksu o tome kako u državama članicama provesti CLLD koji uključuje više fondova što je prije moguće (2018.). |
| --- | --- |

5.1

Oblikovati jasnu viziju na razini EU-a za provedbu obveznog CLLD-a koji uključuje više fondova, pružiti jednostavne modele i smjernice što je prije moguće te predstaviti najbolju praksu o tome kako u državama članicama provesti CLLD koji uključuje više fondova što je prije moguće (2018.).

| 5.2 | Razmišljati izvan okvira te putem istraživanja i dubinske analize izvidjeti mogućnosti radi stvaranja rezervnog fonda za CLLD na razini EU-a. Bez obzira na to, Europska komisija morat će osigurati da sve države članice raspolažu nacionalnim fondovima CLLD-a. |
| --- | --- |

5.2

Razmišljati izvan okvira te putem istraživanja i dubinske analize izvidjeti mogućnosti radi stvaranja rezervnog fonda za CLLD na razini EU-a. Bez obzira na to, Europska komisija morat će osigurati da sve države članice raspolažu nacionalnim fondovima CLLD-a.

| 5.3 | Utvrditi usklađen okvir svih ESIF-ova i odrediti jednostavna pravila za provedbu fonda CLLD-a na razini EU-a. |
| --- | --- |

5.3

Utvrditi usklađen okvir svih ESIF-ova i odrediti jednostavna pravila za provedbu fonda CLLD-a na razini EU-a.

| 5.4 | Zahtijevati osmišljavanje posebnog izvora financiranja u okviru CLLD-a (fond CLLD-a) s pomoću doprinosa svih četiriju ESIF-ova koji odgovaraju svim područjima djelovanja različitih fondova za ruralne, gradske i obalne teritorije na nacionalnoj razini (vidjeti niže predložen model). |
| --- | --- |

5.4

Zahtijevati osmišljavanje posebnog izvora financiranja u okviru CLLD-a (fond CLLD-a) s pomoću doprinosa svih četiriju ESIF-ova koji odgovaraju svim područjima djelovanja različitih fondova za ruralne, gradske i obalne teritorije na nacionalnoj razini (vidjeti niže predložen model).

| 5.5 | Zahtijevati od država članica da najmanje 15 % proračuna svakog ESIF-a dodijele fondu CLLD-a i da raspolažu s dovoljno nacionalnih resursa. |
| --- | --- |

5.5

Zahtijevati od država članica da najmanje 15 % proračuna svakog ESIF-a dodijele fondu CLLD-a i da raspolažu s dovoljno nacionalnih resursa.

| 5.6 | Jačati dijalog između svih aktera CLLD-a na svim razinama (europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj). |
| --- | --- |

5.6

Jačati dijalog između svih aktera CLLD-a na svim razinama (europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj).

| 5.7 | Pronaći upečatljiviji i prihvatljiviji naziv – primjerice LEADER, što bi zbog njegove uspješne povijesti bio dobar odabir. |
| --- | --- |

5.7

Pronaći upečatljiviji i prihvatljiviji naziv – primjerice LEADER, što bi zbog njegove uspješne povijesti bio dobar odabir.

| 5.8 | Razmjenjivati najbolje prakse u uporabi novog CLLD-a u gradskim područjima na način da su informacije o njemu sadržane na jednom mjestu, bez da ih treba tražiti u svakoj od glavnih uprava (primjer: www.clld-u.eu). |
| --- | --- |

5.8

Razmjenjivati najbolje prakse u uporabi novog CLLD-a u gradskim područjima na način da su informacije o njemu sadržane na jednom mjestu, bez da ih treba tražiti u svakoj od glavnih uprava (primjer: www.clld-u.eu).

Na nacionalnoj ili (u decentraliziranim upravama) regionalnoj razini:

| 5.9 | Zajamčiti primjenu pristupa CLLD-a koji uključuje više fondova za sve vrste teritorija (ruralni, gradski i obalni) i iskoristiti prednosti integriranog lokalnog razvoja. |
| --- | --- |

5.9

Zajamčiti primjenu pristupa CLLD-a koji uključuje više fondova za sve vrste teritorija (ruralni, gradski i obalni) i iskoristiti prednosti integriranog lokalnog razvoja.

| 5.10 | Nacionalnom fondu CLLD-a dodijeliti najmanje 15 % proračuna svakog ESIF-a i dodati dovoljno nacionalnih resursa kako bi se zajamčila provedba stvarnog potencijala ove metode. |
| --- | --- |

5.10

Nacionalnom fondu CLLD-a dodijeliti najmanje 15 % proračuna svakog ESIF-a i dodati dovoljno nacionalnih resursa kako bi se zajamčila provedba stvarnog potencijala ove metode.

| 5.11 | Uspostaviti operativni program CLLD-a pomoću kojeg će se taj fond namijeniti podupiranju integriranog lokalnog razvoja u ruralnim, urbanim i obalnim područjima. Fond CLLD-a trebao bi u svakoj državi članici biti namijenjen ciljevima zacrtanim u okviru lokalnih razvojnih strategija, bez razlikovanja ili razgraničenja između različitih ESIF-ova. Fond CLLD-a trebalo bi rasporediti na decentraliziranoj osnovi uz pomoć lokalnih akcijskih grupa kako bi strategije mogle odgovoriti na lokalne potrebe i izazove. |
| --- | --- |

5.11

Uspostaviti operativni program CLLD-a pomoću kojeg će se taj fond namijeniti podupiranju integriranog lokalnog razvoja u ruralnim, urbanim i obalnim područjima. Fond CLLD-a trebao bi u svakoj državi članici biti namijenjen ciljevima zacrtanim u okviru lokalnih razvojnih strategija, bez razlikovanja ili razgraničenja između različitih ESIF-ova. Fond CLLD-a trebalo bi rasporediti na decentraliziranoj osnovi uz pomoć lokalnih akcijskih grupa kako bi strategije mogle odgovoriti na lokalne potrebe i izazove.

| 5.12 | Osnovati jedinstveno upravljačko tijelo za provedbu CLLD-a na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

5.12

Osnovati jedinstveno upravljačko tijelo za provedbu CLLD-a na nacionalnoj razini.

| 5.13 | Izbjegavati stvaranje jaza između programskih razdoblja i zajamčiti neometano pokretanje programskog razdoblja 2021. – 2027. |
| --- | --- |

5.13

Izbjegavati stvaranje jaza između programskih razdoblja i zajamčiti neometano pokretanje programskog razdoblja 2021. – 2027.

| 5.14 | Omogućiti bliski dijalog između svih aktera CLLD-a na nacionalnoj razini i lokalnih akcijskih grupa u cilju osmišljavanja operativnog programa CLLD-a na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

5.14

Omogućiti bliski dijalog između svih aktera CLLD-a na nacionalnoj razini i lokalnih akcijskih grupa u cilju osmišljavanja operativnog programa CLLD-a na nacionalnoj razini.

| 5.15 | Vlastima i lokalnim akcijskim grupama omogućiti kontinuiranu izgradnju kapaciteta. |
| --- | --- |

5.15

Vlastima i lokalnim akcijskim grupama omogućiti kontinuiranu izgradnju kapaciteta.

| 5.16 | Iskoristiti potencijal razvoja sveobuhvatnih IT rješenja kako bi se olakšao postupak provedbe CLLD-a. Svi akteri CLLD-a trebaju biti uključeni u postupak razvoja IT alata te imati koristi od osmišljenih IT rješenja. |
| --- | --- |

5.16

Iskoristiti potencijal razvoja sveobuhvatnih IT rješenja kako bi se olakšao postupak provedbe CLLD-a. Svi akteri CLLD-a trebaju biti uključeni u postupak razvoja IT alata te imati koristi od osmišljenih IT rješenja.

| 5.17 | Nastaviti suradnju u okviru alata za integrirano teritorijalno ulaganje (ITI) koji se primjenjuje za veće teritorije i makroprojekte. |
| --- | --- |

5.17

Nastaviti suradnju u okviru alata za integrirano teritorijalno ulaganje (ITI) koji se primjenjuje za veće teritorije i makroprojekte.

| 5.18 | Pripremiti kampanju za uvođenje CLLD-a kao alata za sinergiju u cilju postizanja učinkovitosti, partnerstva, supsidijarnosti i financijske potpore. |
| --- | --- |

5.18

Pripremiti kampanju za uvođenje CLLD-a kao alata za sinergiju u cilju postizanja učinkovitosti, partnerstva, supsidijarnosti i financijske potpore.

Na regionalnoj i lokalnoj razini:

| 5.19 | Zajamčiti stvarnu dodanu vrijednost integriranog lokalnog razvoja i razumne troškove. Iskoristiti prednosti teritorijalne kohezije kojom se stvara sinergija i pridonosi uporabi novih resursa i prilika. |
| --- | --- |

5.19

Zajamčiti stvarnu dodanu vrijednost integriranog lokalnog razvoja i razumne troškove. Iskoristiti prednosti teritorijalne kohezije kojom se stvara sinergija i pridonosi uporabi novih resursa i prilika.

| 5.20 | Prema potrebi i u cilju poboljšanja kohezije teritorija i povećanja administrativnih kapaciteta lokalnih akcijskih grupa, ozbiljno razmotriti uključivanje svih različitih vrsta teritorija (ruralnih, gradskih i obalnih) u istu lokalnu akcijsku grupu ili izgraditi snažne veze između strategija lokalnog razvoja na različitim vrstama teritorija. U isto vrijeme, treba se pobrinuti da lokalne akcijske grupe ne postanu prevelike te da ne izgube vezu s lokalnom razinom. |
| --- | --- |

5.20

Prema potrebi i u cilju poboljšanja kohezije teritorija i povećanja administrativnih kapaciteta lokalnih akcijskih grupa, ozbiljno razmotriti uključivanje svih različitih vrsta teritorija (ruralnih, gradskih i obalnih) u istu lokalnu akcijsku grupu ili izgraditi snažne veze između strategija lokalnog razvoja na različitim vrstama teritorija. U isto vrijeme, treba se pobrinuti da lokalne akcijske grupe ne postanu prevelike te da ne izgube vezu s lokalnom razinom.

| 5.21 | Osigurati usklađenost participativnih strategija lokalnog razvoja s promjenama životnih i radnih uvjeta te njihovu prilagodbu istima, uključujući sva relevantna pitanja (socijalna kohezija, smanjenje siromaštva, migracije, regionalni klasteri, zeleno gospodarstvo, klimatske promjene, pametna rješenja, tehnologija itd.) te iskoristiti prednosti revolucije na polju novih i informacijskih tehnologija. |
| --- | --- |

5.21

Osigurati usklađenost participativnih strategija lokalnog razvoja s promjenama životnih i radnih uvjeta te njihovu prilagodbu istima, uključujući sva relevantna pitanja (socijalna kohezija, smanjenje siromaštva, migracije, regionalni klasteri, zeleno gospodarstvo, klimatske promjene, pametna rješenja, tehnologija itd.) te iskoristiti prednosti revolucije na polju novih i informacijskih tehnologija.

| 5.22 | Preuzeti ulogu aktivnog promicatelja i djelovati u svim sektorima uključivanjem svih relevantnih dionika u područje djelovanja lokalnih akcijskih grupa. Obratiti posebnu pozornost na oblikovanje i provedbu participativnih procesa. |
| --- | --- |

5.22

Preuzeti ulogu aktivnog promicatelja i djelovati u svim sektorima uključivanjem svih relevantnih dionika u područje djelovanja lokalnih akcijskih grupa. Obratiti posebnu pozornost na oblikovanje i provedbu participativnih procesa.

| 5.23 | Aktivno provoditi međuteritorijalnu i transnacionalnu suradnju. |
| --- | --- |

5.23

Aktivno provoditi međuteritorijalnu i transnacionalnu suradnju.

| 5.24 | Omogućiti kontinuirano osposobljavanje, umrežavanje i suradnju između lokalnih aktera i osoblja lokalnih akcijskih grupa. |
| --- | --- |

5.24

Omogućiti kontinuirano osposobljavanje, umrežavanje i suradnju između lokalnih aktera i osoblja lokalnih akcijskih grupa.

| 5.25 | Organizirati kontinuiranu evaluaciju provedbe strategija lokalnog razvoja i pronaći način za uključivanje zajednica u taj postupak. |
| --- | --- |

5.25

Organizirati kontinuiranu evaluaciju provedbe strategija lokalnog razvoja i pronaći način za uključivanje zajednica u taj postupak.

Image

Bruxelles, 7. prosinca 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

(1)  Vodeći se prioritetom br. 10: Unija demokratskih promjena.

1

(2)  Mišljenje OR-a COTER VI/031 „Integrirana teritorijalna ulaganja – izazov za kohezijsku politiku EU-a nakon 2020.”, izvjestitelj: Petr Osvald (još nije objavljeno u SL-u).

2

(3)  Mišljenje EGSO-a „Od Deklaracije iz Corka 2.0 do konkretnih mjera”, SL C 345, 13.10.2017., str. 37., Sela i mali gradovi (usvojeno 18.10.2017., još nije objavljeno u SL-u) i informativno izvješće Ex post evaluacija programa ruralnog razvoja za razdoblje 2007. – 2013. usvojeno 18.10.2017.

3

Sela i mali gradovi

Ex post evaluacija programa ruralnog razvoja za razdoblje 2007. – 2013.

(4)  Iz rezultata Europskog seminara „Oslanjanje na iskustva CLLD-a – izgradnja otpornih lokalnih zajednica”, Mađarska, 8 – 10. studenog 2017., u organizaciji Europske komisije (uz potporu GU-a za regionalnu i urbanu politiku, GU-a za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje, GU-a za poljoprivredu i ruralni razvoj, GU-a za pomorstvo i ribarstvo).

4

---

III Pripremni akti

EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR

530. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 6. i 7. prosinca 2017.

| 11.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 129/44 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 129/44

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Inicijativa za potporu ravnoteži između poslovnog i privatnog života zaposlenih roditelja i skrbnika

(COM(2017) 252 final)

i o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i skrbnika i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2010/18/EU

(COM(2017) 253 final – 2017/0085 (COD))

(2018/C 129/07)

| Izvjestiteljica: | Erika KOLLER |
| --- | --- |
| Suizvjestiteljica: | Vladimíra DRBALOVÁ |

Izvjestiteljica:

Erika KOLLER

Suizvjestiteljica:

Vladimíra DRBALOVÁ

| Zahtjev za savjetovanje: | Zahtjev Komisije za mišljenje: 17.11.2017.
  Zahtjev Vijeća Europske unije za mišljenje: 10.5.2017.
  Zahtjev Europskog parlamenta za mišljenje: 15.5.2017. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 153. stavak 1. točka i. i članak 153. stavak 2. točka (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Odluka Plenarne skupštine: | 8.12.2015. |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 8.11.2017. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 6.12.2017. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 530 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 182/11/4 |

Zahtjev za savjetovanje:

Zahtjev Komisije za mišljenje: 17.11.2017.

Zahtjev Vijeća Europske unije za mišljenje: 10.5.2017.

Zahtjev Europskog parlamenta za mišljenje: 15.5.2017.

Pravni temelj:

članak 153. stavak 1. točka i. i članak 153. stavak 2. točka (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Odluka Plenarne skupštine:

8.12.2015.

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

8.11.2017.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

6.12.2017.

Plenarno zasjedanje br.:

530

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

182/11/4

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja inicijativu Europske komisije za povećanje sudjelovanja roditelja s djecom, osobito žena, na tržištu rada, kojom bi im se pomoglo da ostvare bolju ravnotežu između poslovnog i privatnog života i tako iskoristio puni potencijal njihovih vještina. |
| --- | --- |

1.1.

EGSO pozdravlja inicijativu Europske komisije za povećanje sudjelovanja roditelja s djecom, osobito žena, na tržištu rada, kojom bi im se pomoglo da ostvare bolju ravnotežu između poslovnog i privatnog života i tako iskoristio puni potencijal njihovih vještina.

| 1.2. | Osim toga, EGSO smatra da bi prijedloge iz paketa trebalo dodatno analizirati, uzimajući u obzir stvarnu situaciju u svakoj državi članici, kao i troškove i napore na organizacijskom planu koje ti prijedlozi podrazumijevaju za poduzeća, a osobito MSP-ove. Nadalje, trebalo bi poduzeti također sljedeće mjere: borbu protiv stereotipova, širenje dobrih praksi i izradu nacionalnih akcijskih planova za ravnotežu između poslovnog i privatnog života. |
| --- | --- |

1.2.

Osim toga, EGSO smatra da bi prijedloge iz paketa trebalo dodatno analizirati, uzimajući u obzir stvarnu situaciju u svakoj državi članici, kao i troškove i napore na organizacijskom planu koje ti prijedlozi podrazumijevaju za poduzeća, a osobito MSP-ove. Nadalje, trebalo bi poduzeti također sljedeće mjere: borbu protiv stereotipova, širenje dobrih praksi i izradu nacionalnih akcijskih planova za ravnotežu između poslovnog i privatnog života.

| 1.3. | Moderne politike za postizanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života trebale bi obiteljima pružiti odgovarajuće mogućnosti, istodobno vodeći računa o potrebama poduzeća. EGSO potiče socijalne partnere diljem Europe da razmotre dodatna praktična rješenja za promicanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života koja odgovara značajkama njihova konkretnog radnog mjesta (1). |
| --- | --- |

1.3.

Moderne politike za postizanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života trebale bi obiteljima pružiti odgovarajuće mogućnosti, istodobno vodeći računa o potrebama poduzeća. EGSO potiče socijalne partnere diljem Europe da razmotre dodatna praktična rješenja za promicanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života koja odgovara značajkama njihova konkretnog radnog mjesta (1).

| 1.4. | Premda EGSO priznaje da će provedba prijedloga sa sobom donijeti troškove za države članice i poduzeća, siguran je da će dugoročne koristi biti veće od kratkoročnog povećanja troškova. EGSO smatra da je potrebno dodatno istražiti mjere za potporu malim i srednjim poduzećima (MSP). |
| --- | --- |

1.4.

Premda EGSO priznaje da će provedba prijedloga sa sobom donijeti troškove za države članice i poduzeća, siguran je da će dugoročne koristi biti veće od kratkoročnog povećanja troškova. EGSO smatra da je potrebno dodatno istražiti mjere za potporu malim i srednjim poduzećima (MSP).

| 1.5. | EGSO smatra da je važno da žene i muškarci imaju pojedinačno pravo na dopust. Međutim, uviđa da se poduzeća, posebno MSP-ovi, mogu suočiti s organizacijskim poteškoćama zbog povećanja opsega prava. Svi problemi nastali zbog primjene ove odredbe trebaju se rješavati u skladu s nacionalnim pravom, kolektivnim ugovorima i/ili praksom. |
| --- | --- |

1.5.

EGSO smatra da je važno da žene i muškarci imaju pojedinačno pravo na dopust. Međutim, uviđa da se poduzeća, posebno MSP-ovi, mogu suočiti s organizacijskim poteškoćama zbog povećanja opsega prava. Svi problemi nastali zbog primjene ove odredbe trebaju se rješavati u skladu s nacionalnim pravom, kolektivnim ugovorima i/ili praksom.

| 1.6. | EGSO smatra da je paket za ravnotežu između poslovnog i privatnog života korak u pravom smjeru, ali da ga u budućnosti treba poboljšati na osnovu odgovarajućih ocjena učinaka. |
| --- | --- |

1.6.

EGSO smatra da je paket za ravnotežu između poslovnog i privatnog života korak u pravom smjeru, ali da ga u budućnosti treba poboljšati na osnovu odgovarajućih ocjena učinaka.

| 1.7. | EGSO naglašava potrebu za većim ulaganjem u kvalitetne, cjenovno pristupačne i dostupne usluge i ustanove za skrb o djeci za svaku obitelj te poziva Komisiju da u okviru europskog semestra upotrijebi preporuke za pojedine zemlje, kao i fondove za regionalni razvoj kako bi potakla države članice da povećaju svoje napore. |
| --- | --- |

1.7.

EGSO naglašava potrebu za većim ulaganjem u kvalitetne, cjenovno pristupačne i dostupne usluge i ustanove za skrb o djeci za svaku obitelj te poziva Komisiju da u okviru europskog semestra upotrijebi preporuke za pojedine zemlje, kao i fondove za regionalni razvoj kako bi potakla države članice da povećaju svoje napore.

| 1.8. | Premda se prijedlog direktive u određenoj mjeri odnosi na porezne sustave, EGSO žali što u tom pogledu nije dovoljno razrađen. Način na koji su osmišljeni porezni sustavi može utjecati na odluke ljudi u pogledu ulaska na tržište rada. Potrebno je razmotriti porezne odbitke koji pomažu zaposlenim roditeljima da nastave raditi. |
| --- | --- |

1.8.

Premda se prijedlog direktive u određenoj mjeri odnosi na porezne sustave, EGSO žali što u tom pogledu nije dovoljno razrađen. Način na koji su osmišljeni porezni sustavi može utjecati na odluke ljudi u pogledu ulaska na tržište rada. Potrebno je razmotriti porezne odbitke koji pomažu zaposlenim roditeljima da nastave raditi.

2.   Uvod

| 2.1. | Ravnopravnost žena i muškaraca predstavlja temeljnu vrijednost i načelo Europske unije (2). Tijekom posljednjih šezdeset godina EU je postigao izniman napredak donijevši niz direktiva o ravnopravnosti i nediskriminaciji, programa politike i financijskih instrumenata za promicanje rodne ravnopravnosti u Europskoj uniji (3). Zakonodavni okvir EU-a o oblicima dopusta za obitelj i fleksibilnim radnim uvjetima utvrđen je 1990-ih godina te se stalno ažurira, pri čemu je najnovija direktiva, ona o roditeljskom dopustu, donesena 2010. (4). Preporuke izdane u kontekstu europskog semestra (5), financijska sredstva EU-a i političke smjernice (6), koje su izvan zakonodavnog okvira, također imaju ulogu. |
| --- | --- |

2.1.

Ravnopravnost žena i muškaraca predstavlja temeljnu vrijednost i načelo Europske unije (2). Tijekom posljednjih šezdeset godina EU je postigao izniman napredak donijevši niz direktiva o ravnopravnosti i nediskriminaciji, programa politike i financijskih instrumenata za promicanje rodne ravnopravnosti u Europskoj uniji (3). Zakonodavni okvir EU-a o oblicima dopusta za obitelj i fleksibilnim radnim uvjetima utvrđen je 1990-ih godina te se stalno ažurira, pri čemu je najnovija direktiva, ona o roditeljskom dopustu, donesena 2010. (4). Preporuke izdane u kontekstu europskog semestra (5), financijska sredstva EU-a i političke smjernice (6), koje su izvan zakonodavnog okvira, također imaju ulogu.

| 2.2. | Međutim, napredak postignut tijekom proteklih desetljeća gotovo je zaustavljen (7), što dokazuju trajne razlike u plaćama među spolovima od 16,3 % i nejednaka uloga i sudjelovanje žena na tržištu rada, na kojemu 31 % žena odnosno 8,2 % muškaraca radi u nepunom radnom vremenu, dok u pogledu općeg sudjelovanja na tržištu rada žene zaostaju za muškarcima za više od 12 postotnih bodova (8). Istodobno se u istraživanjima pokazalo da rodno uvjetovane razlike u mirovinama iznose čak 40 %. Sve to ukazuje na potrebu za još proaktivnijim djelovanjem kako bi se osigurala ravnopravnost između žena i muškaraca u svim područjima života, uključujući usmjerenost na feminizaciju siromaštva. |
| --- | --- |

2.2.

Međutim, napredak postignut tijekom proteklih desetljeća gotovo je zaustavljen (7), što dokazuju trajne razlike u plaćama među spolovima od 16,3 % i nejednaka uloga i sudjelovanje žena na tržištu rada, na kojemu 31 % žena odnosno 8,2 % muškaraca radi u nepunom radnom vremenu, dok u pogledu općeg sudjelovanja na tržištu rada žene zaostaju za muškarcima za više od 12 postotnih bodova (8). Istodobno se u istraživanjima pokazalo da rodno uvjetovane razlike u mirovinama iznose čak 40 %. Sve to ukazuje na potrebu za još proaktivnijim djelovanjem kako bi se osigurala ravnopravnost između žena i muškaraca u svim područjima života, uključujući usmjerenost na feminizaciju siromaštva.

| 2.3. | Nejednako sudjelovanje žena na tržištu rada usko je povezano s nejednakom podjelom oko obveza skrbi. Nepostojanje odgovarajućih, dostupnih, financijski prihvatljivih i kvalitetnih usluga skrbi, počevši od skrbi o djeci do skrbi unutar zajednice za starije članove obitelji i osobe s invaliditetom, također pridonosi razlikama u podjeli skrbi (9). |
| --- | --- |

2.3.

Nejednako sudjelovanje žena na tržištu rada usko je povezano s nejednakom podjelom oko obveza skrbi. Nepostojanje odgovarajućih, dostupnih, financijski prihvatljivih i kvalitetnih usluga skrbi, počevši od skrbi o djeci do skrbi unutar zajednice za starije članove obitelji i osobe s invaliditetom, također pridonosi razlikama u podjeli skrbi (9).

| 2.4. | Smetnje i prepreke postizanju ravnoteže između poslovnog i privatnog života prepoznate su ne samo kao čimbenici koji sprečavaju žene da u cijelosti sudjeluju na tržištu rada, već i kao čimbenici koji utječu na demografska kretanja, gospodarstvo i ulogu muškarca kao ravnopravnih skrbnika. U pogledu gospodarskog učinka u nedavnom istraživanju koje je proveo Eurofound (10) gospodarski gubitak zbog razlika u zaposlenosti muškaraca i žena procijenjen je na 370 milijardi EUR godišnje. U nekim državama članicama više od 25 % žena nije gospodarski aktivno zbog obveza skrbi. Premda je u današnje vrijeme zbog ekonomskih razloga ostanak kod kuće rijetko nečiji izbor, još postoje društvena očekivanja utemeljena na stereotipnom pogledu na žene kao na osnovne skrbnike, a na muškarce kao one koji privređuju glavninu dohotka. Dokazi upućuju na to da će majke koje ostanu kod kuće cijeli svoj radni vijek ili samo njegov dio biti manje ekonomski neovisne, imati manje prilika za izgradnju karijere te biti više izložene siromaštvu u starosti. Politike za postizanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života sredstva su koja će omogućiti ženama i muškarcima da donose svoje odluke pod jednakim uvjetima. EGSO naglašava da se u odredbama koje se odnose na vrijeme odmora radnika i ravnotežu između poslovnog i privatnog života u obzir, po potrebi, treba uzeti jedan dan odmora tjedno prema utvrđenoj tradiciji i običajima određene zemlje ili regije, poštujući relevantne (sektorske) kolektivne ugovora i uspostavljene prakse na lokalnoj razini i razini poduzeća. |
| --- | --- |

2.4.

Smetnje i prepreke postizanju ravnoteže između poslovnog i privatnog života prepoznate su ne samo kao čimbenici koji sprečavaju žene da u cijelosti sudjeluju na tržištu rada, već i kao čimbenici koji utječu na demografska kretanja, gospodarstvo i ulogu muškarca kao ravnopravnih skrbnika. U pogledu gospodarskog učinka u nedavnom istraživanju koje je proveo Eurofound (10) gospodarski gubitak zbog razlika u zaposlenosti muškaraca i žena procijenjen je na 370 milijardi EUR godišnje. U nekim državama članicama više od 25 % žena nije gospodarski aktivno zbog obveza skrbi. Premda je u današnje vrijeme zbog ekonomskih razloga ostanak kod kuće rijetko nečiji izbor, još postoje društvena očekivanja utemeljena na stereotipnom pogledu na žene kao na osnovne skrbnike, a na muškarce kao one koji privređuju glavninu dohotka. Dokazi upućuju na to da će majke koje ostanu kod kuće cijeli svoj radni vijek ili samo njegov dio biti manje ekonomski neovisne, imati manje prilika za izgradnju karijere te biti više izložene siromaštvu u starosti. Politike za postizanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života sredstva su koja će omogućiti ženama i muškarcima da donose svoje odluke pod jednakim uvjetima. EGSO naglašava da se u odredbama koje se odnose na vrijeme odmora radnika i ravnotežu između poslovnog i privatnog života u obzir, po potrebi, treba uzeti jedan dan odmora tjedno prema utvrđenoj tradiciji i običajima određene zemlje ili regije, poštujući relevantne (sektorske) kolektivne ugovora i uspostavljene prakse na lokalnoj razini i razini poduzeća.

| 2.5. | U planu objavljenom u kolovozu 2015. godine Europska komisija najavila je svoju inicijativu New start to address the challenge of work-life balance faced by working families („Novi početak suočavanja s izazovima u postizanju ravnoteže između poslovnog i privatnog života u zaposlenim obiteljima”) (11). U skladu s člankom 154. stavkom 2. UFEU-a u Komisija je studenom 2015. godine pokrenula savjetovanje s europskim socijalnim partnerima u dvije faze (12) kako bi saznala njihova stajališta o toj inicijativi. Socijalni partneri nisu započeli pregovore. Iako europski poslodavci smatraju postojeći zakonodavni okvir EU-a dostatnim, europski se sindikati zalažu za jači zakonodavni okvir. Komisija je također pokrenula javno savjetovanje, koje je pokazalo da 60 % ispitanika želi zakonodavni okvir EU-a o ravnoteži između poslovnog i privatnog života. Komisija je 26. travnja 2017. donijela prijedlog europskog stupa socijalnih prava, kojim je obuhvaćen prijedlog direktive za podupiranje ravnoteže između poslovnog i privatnog života zaposlenih roditelja i skrbnika uz niz nezakonodavnih prijedloga. |
| --- | --- |

2.5.

U planu objavljenom u kolovozu 2015. godine Europska komisija najavila je svoju inicijativu New start to address the challenge of work-life balance faced by working families („Novi početak suočavanja s izazovima u postizanju ravnoteže između poslovnog i privatnog života u zaposlenim obiteljima”) (11). U skladu s člankom 154. stavkom 2. UFEU-a u Komisija je studenom 2015. godine pokrenula savjetovanje s europskim socijalnim partnerima u dvije faze (12) kako bi saznala njihova stajališta o toj inicijativi. Socijalni partneri nisu započeli pregovore. Iako europski poslodavci smatraju postojeći zakonodavni okvir EU-a dostatnim, europski se sindikati zalažu za jači zakonodavni okvir. Komisija je također pokrenula javno savjetovanje, koje je pokazalo da 60 % ispitanika želi zakonodavni okvir EU-a o ravnoteži između poslovnog i privatnog života. Komisija je 26. travnja 2017. donijela prijedlog europskog stupa socijalnih prava, kojim je obuhvaćen prijedlog direktive za podupiranje ravnoteže između poslovnog i privatnog života zaposlenih roditelja i skrbnika uz niz nezakonodavnih prijedloga.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO se slaže s potrebom za proaktivnim politikama usmjerenima na poticanje dijeljenja obveza skrbi o djeci između muškaraca i žena. Istraživanja također pokazuju da uključivanje muškaraca u skrb o djeci povoljno utječe na obitelji kao i na europsko gospodarstvo i konkurentnost. Poticanje sudjelovanja žena na tržištu rada također bi poboljšalo pristup poduzeća kvalificiranoj radnoj snazi i talentima, pridonoseći tako oslobađanju punog potencijala žena u vrijeme kada se radna snaga u EU-u smanjuje, stanovništvo stari, a demografska krivulja i dalje predstavlja ozbiljan problem za javne financije. Te politike također bi se trebale usredotočiti na stvaranje poticaja za poslodavce u vezi s povećanjem ponude na tržištu rada, na pružanje potpore za skrb o djeci te na različite oblike dopusta i fleksibilnih radnih uvjeta. |
| --- | --- |

3.1.

EGSO se slaže s potrebom za proaktivnim politikama usmjerenima na poticanje dijeljenja obveza skrbi o djeci između muškaraca i žena. Istraživanja također pokazuju da uključivanje muškaraca u skrb o djeci povoljno utječe na obitelji kao i na europsko gospodarstvo i konkurentnost. Poticanje sudjelovanja žena na tržištu rada također bi poboljšalo pristup poduzeća kvalificiranoj radnoj snazi i talentima, pridonoseći tako oslobađanju punog potencijala žena u vrijeme kada se radna snaga u EU-u smanjuje, stanovništvo stari, a demografska krivulja i dalje predstavlja ozbiljan problem za javne financije. Te politike također bi se trebale usredotočiti na stvaranje poticaja za poslodavce u vezi s povećanjem ponude na tržištu rada, na pružanje potpore za skrb o djeci te na različite oblike dopusta i fleksibilnih radnih uvjeta.

| 3.2. | EGSO bi također želio istaknuti temeljnu ulogu koju Komisija i države članice (uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i širim civilnim društvom) moraju imati u borbi protiv stereotipova (uključujući obrazovne kampanje i kampanje za podizanje razine svijesti građana), smanjenju segregacije na tržištu rada i pomaganju pojedincima da steknu najsuvremenije i unaprijeđene vještine prikladne za buduće potrebe tržišta rada. |
| --- | --- |

3.2.

EGSO bi također želio istaknuti temeljnu ulogu koju Komisija i države članice (uz savjetovanje sa socijalnim partnerima i širim civilnim društvom) moraju imati u borbi protiv stereotipova (uključujući obrazovne kampanje i kampanje za podizanje razine svijesti građana), smanjenju segregacije na tržištu rada i pomaganju pojedincima da steknu najsuvremenije i unaprijeđene vještine prikladne za buduće potrebe tržišta rada.

| 3.3. | EGSO pozdravlja Komisijin paket za ravnotežu između profesionalnog i privatnog života s obzirom da predlaže ravnopravniju podjelu zadaća kao način za uklanjanje nekih od značajnih strukturnih prepreka zapošljavanju žena. |
| --- | --- |

3.3.

EGSO pozdravlja Komisijin paket za ravnotežu između profesionalnog i privatnog života s obzirom da predlaže ravnopravniju podjelu zadaća kao način za uklanjanje nekih od značajnih strukturnih prepreka zapošljavanju žena.

4.   Posebne napomene

4.1.   Očinski dopust

| 4.1.1. | EGSO smatra da je odluka Komisije da riješi problem nedovoljnog korištenja očinskog dopusta uvođenjem pojedinačnog prava na neprenosivi očinski dopust u trajanju od najmanje deset radnih dana, za koji se dobiva plaća koja je barem na razini trenutačne plaće tijekom bolovanja, uz analizu troškova i koristi na nacionalnoj razini, korak u pravom smjeru. Međutim, Odbor ističe da se „naknade u slučaju bolovanja” znatno razlikuju diljem Europe, od paušalnih iznosa koji su znatno niži od redovne plaće do naknade plaće po stopi od 100 %. Naglašava da bi naknada trebala biti primjerena te da bi se njome očevi trebali poticati na preuzimanje odgovornosti, a roditeljima osigurati veća mogućnost izbora prije i poslije rođenja djeteta, uz uzimanje u obzir nacionalne prakse u pogledu rodiljne naknade. |
| --- | --- |

4.1.1.

EGSO smatra da je odluka Komisije da riješi problem nedovoljnog korištenja očinskog dopusta uvođenjem pojedinačnog prava na neprenosivi očinski dopust u trajanju od najmanje deset radnih dana, za koji se dobiva plaća koja je barem na razini trenutačne plaće tijekom bolovanja, uz analizu troškova i koristi na nacionalnoj razini, korak u pravom smjeru. Međutim, Odbor ističe da se „naknade u slučaju bolovanja” znatno razlikuju diljem Europe, od paušalnih iznosa koji su znatno niži od redovne plaće do naknade plaće po stopi od 100 %. Naglašava da bi naknada trebala biti primjerena te da bi se njome očevi trebali poticati na preuzimanje odgovornosti, a roditeljima osigurati veća mogućnost izbora prije i poslije rođenja djeteta, uz uzimanje u obzir nacionalne prakse u pogledu rodiljne naknade.

| 4.1.2. | Iako primjećuje da odredbe o očinskom dopustu već postoje u 21 državi članici, uz njegovo prosječno trajanje od dva i pol dana (13), EGSO smatra da je to prekratko i žali zbog toga što se to pravo još uvijek nedovoljno iskorištava, što zahtijeva daljnju analizu. EGSO stoga smatra da prijedlog Komisije zadovoljava potrebu osiguranja poticaja za očeve da koriste pravo na očinski dopust, uzimajući u obzir postojeće uspješne prakse u nekim državama članicama (14) i ukazujući na jednaku ulogu očeva u obiteljskim odgovornostima. |
| --- | --- |

4.1.2.

Iako primjećuje da odredbe o očinskom dopustu već postoje u 21 državi članici, uz njegovo prosječno trajanje od dva i pol dana (13), EGSO smatra da je to prekratko i žali zbog toga što se to pravo još uvijek nedovoljno iskorištava, što zahtijeva daljnju analizu. EGSO stoga smatra da prijedlog Komisije zadovoljava potrebu osiguranja poticaja za očeve da koriste pravo na očinski dopust, uzimajući u obzir postojeće uspješne prakse u nekim državama članicama (14) i ukazujući na jednaku ulogu očeva u obiteljskim odgovornostima.

| 4.1.3. | Unatoč tome, EGSO naglašava da pravo na razdoblje dopusta u trajanju od 10 dana u ovu svrhu, kako je predviđeno Prijedlogom direktive, smatra prvim korakom u pravom smjeru kako bi se postigao cilj prijedloga o znatnom povećanju sudjelovanja očeva. Međutim, Odbor smatra da bi dulje razdoblje – npr. u trajanju do jednog mjeseca – koje će sporazumno dogovoriti poslodavac i zaposlenik bilo primjerenije za postizanje cilja prijedloga. |
| --- | --- |

4.1.3.

Unatoč tome, EGSO naglašava da pravo na razdoblje dopusta u trajanju od 10 dana u ovu svrhu, kako je predviđeno Prijedlogom direktive, smatra prvim korakom u pravom smjeru kako bi se postigao cilj prijedloga o znatnom povećanju sudjelovanja očeva. Međutim, Odbor smatra da bi dulje razdoblje – npr. u trajanju do jednog mjeseca – koje će sporazumno dogovoriti poslodavac i zaposlenik bilo primjerenije za postizanje cilja prijedloga.

4.2.   Roditeljski dopust

| 4.2.1. | Udio muškaraca koji se koriste roditeljskim dopustom kreće se u rasponu od 40 % do svega 2 % u nekim državama članicama (15). Postojeći okvir za roditeljski dopust i stavovi povezani s roditeljskim dopustom ne bave se u dovoljnoj mjeri razlozima koji uzrokuju nisku stopu korištenja tog dopusta među muškarcima. |
| --- | --- |

4.2.1.

Udio muškaraca koji se koriste roditeljskim dopustom kreće se u rasponu od 40 % do svega 2 % u nekim državama članicama (15). Postojeći okvir za roditeljski dopust i stavovi povezani s roditeljskim dopustom ne bave se u dovoljnoj mjeri razlozima koji uzrokuju nisku stopu korištenja tog dopusta među muškarcima.

| 4.2.2. | EGSO uviđa da poduzeća, posebno MSP-ovi i mikropoduzeća, mogu naići na organizacijske poteškoće zbog produljenja dobi djeteta u svrhu roditeljskog dopusta s osam na dvanaest godina. |
| --- | --- |

4.2.2.

EGSO uviđa da poduzeća, posebno MSP-ovi i mikropoduzeća, mogu naići na organizacijske poteškoće zbog produljenja dobi djeteta u svrhu roditeljskog dopusta s osam na dvanaest godina.

| 4.2.3. | EGSO osobito pozdravlja prijedlog Komisije o individualizaciji prava na roditeljski dopust i njihovoj neprenosivosti. EGSO primjećuje potrebu za pristojnom naknadom plaće koja je barem na razini plaće tijekom bolovanja, podložno eventualnoj gornjoj granici utvrđenoj nacionalnim zakonodavstvom (16), uz analizu troškova i koristi na nacionalnoj razini, kao i za odredbama o nediskriminaciji, a obzirom da to sve može imati pozitivan učinak na korištenje roditeljskog dopusta od strane očeva. |
| --- | --- |

4.2.3.

EGSO osobito pozdravlja prijedlog Komisije o individualizaciji prava na roditeljski dopust i njihovoj neprenosivosti. EGSO primjećuje potrebu za pristojnom naknadom plaće koja je barem na razini plaće tijekom bolovanja, podložno eventualnoj gornjoj granici utvrđenoj nacionalnim zakonodavstvom (16), uz analizu troškova i koristi na nacionalnoj razini, kao i za odredbama o nediskriminaciji, a obzirom da to sve može imati pozitivan učinak na korištenje roditeljskog dopusta od strane očeva.

| 4.2.4. | Štoviše, EGSO također smatra da bi se putem pregovora o prijedlogu trebala zadržati ravnoteža između potreba radnika i poslodavaca. Iz procjene učinka koju je provela Komisija vidljivo je da se učinak prijedloga razlikuje ovisno o vremenskom okviru. Troškovi predviđenih mjera (koji uglavnom proizlaze iz gubitka proizvodnje zbog administrativnog opterećenja obrade prijava i potrebe za privremenom zamjenom osoblja) povećat će se u kratkom ili srednjem roku, dok bi tijekom duljeg vremenskog razdoblja paket poduzećima trebao donijeti samo ograničene troškove (17). |
| --- | --- |

4.2.4.

Štoviše, EGSO također smatra da bi se putem pregovora o prijedlogu trebala zadržati ravnoteža između potreba radnika i poslodavaca. Iz procjene učinka koju je provela Komisija vidljivo je da se učinak prijedloga razlikuje ovisno o vremenskom okviru. Troškovi predviđenih mjera (koji uglavnom proizlaze iz gubitka proizvodnje zbog administrativnog opterećenja obrade prijava i potrebe za privremenom zamjenom osoblja) povećat će se u kratkom ili srednjem roku, dok bi tijekom duljeg vremenskog razdoblja paket poduzećima trebao donijeti samo ograničene troškove (17).

4.3.   Dopust za skrbnike

| 4.3.1. | EGSO primjećuje da nepostojanje odgovarajuće odredbe o dopustu radi skrbi o članovima obitelji kojima je potrebna pomoć također pridonosi nejednakoj podjeli obveza skrbi, pri čemu su često žene te koje isključivo snose teret skrbi. To narušava njihovo fizičko i mentalno zdravlje, društvenu uključenost i sudjelovanje na tržištu rada te posljedično pridonosi tome da one ne ostvaruju odgovarajuća mirovinska prava. |
| --- | --- |

4.3.1.

EGSO primjećuje da nepostojanje odgovarajuće odredbe o dopustu radi skrbi o članovima obitelji kojima je potrebna pomoć također pridonosi nejednakoj podjeli obveza skrbi, pri čemu su često žene te koje isključivo snose teret skrbi. To narušava njihovo fizičko i mentalno zdravlje, društvenu uključenost i sudjelovanje na tržištu rada te posljedično pridonosi tome da one ne ostvaruju odgovarajuća mirovinska prava.

| 4.3.2. | Zakonodavstvo o pristupu dopustu za skrbnike doneseno je u gotovo svim državama članicama EU-a, ali se njegovo trajanje, kriteriji prihvatljivosti, visina naknade i prava iz sustava socijalne sigurnosti znatno razlikuju među zemljama (18). EGSO stoga pozdravlja prijedlog utvrđivanja minimalnih jednakih uvjeta na razini Europe uvođenjem pojedinačnoga prava na dopust za skrbnike u trajanju od najmanje pet dana godišnje, uz plaću na razini plaće tijekom bolovanja. Međutim, ovo je samo prvi korak i potrebno je da Komisija učini više u pogledu podupiranja i dopunjavanja napora koje ulažu države članice kako bi pomogle obiteljima da se nose sa sve većim obvezama skrbi. Uvođenje tog pojedinačnog prava potrebno je povezati s razvojem mehanizama potpore skrbnicima. |
| --- | --- |

4.3.2.

Zakonodavstvo o pristupu dopustu za skrbnike doneseno je u gotovo svim državama članicama EU-a, ali se njegovo trajanje, kriteriji prihvatljivosti, visina naknade i prava iz sustava socijalne sigurnosti znatno razlikuju među zemljama (18). EGSO stoga pozdravlja prijedlog utvrđivanja minimalnih jednakih uvjeta na razini Europe uvođenjem pojedinačnoga prava na dopust za skrbnike u trajanju od najmanje pet dana godišnje, uz plaću na razini plaće tijekom bolovanja. Međutim, ovo je samo prvi korak i potrebno je da Komisija učini više u pogledu podupiranja i dopunjavanja napora koje ulažu države članice kako bi pomogle obiteljima da se nose sa sve većim obvezama skrbi. Uvođenje tog pojedinačnog prava potrebno je povezati s razvojem mehanizama potpore skrbnicima.

| 4.3.3. | EGSO pozdravlja pristup koji je Komisija poduzela, osobito u vezi s prijedlogom mjera za postizanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života koje obuhvaćaju radnike tijekom cijelog njihova života, uključujući žene koje pripadaju „sendvič generaciji”, tj. one koje imaju obvezu skrbi za članove obitelji iz više generacija. Nepostojanje odredbi o skrbi često prisiljava te radnike, posebno žene, da napuste plaćeni radni odnos samo nekoliko godina prije mirovine uz dodatne prepreke povratku na tržište rada poslije 50 godina starosti. |
| --- | --- |

4.3.3.

EGSO pozdravlja pristup koji je Komisija poduzela, osobito u vezi s prijedlogom mjera za postizanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života koje obuhvaćaju radnike tijekom cijelog njihova života, uključujući žene koje pripadaju „sendvič generaciji”, tj. one koje imaju obvezu skrbi za članove obitelji iz više generacija. Nepostojanje odredbi o skrbi često prisiljava te radnike, posebno žene, da napuste plaćeni radni odnos samo nekoliko godina prije mirovine uz dodatne prepreke povratku na tržište rada poslije 50 godina starosti.

| 4.3.4. | EGSO također naglašava da dopust za pojedinačne skrbnike ne bi trebao služiti kao zamjena za profesionalne, dostupne, financijski prihvatljive i visokokvalitetne usluge skrbi unutar zajednice koje će također znatno pridonijeti budućem gospodarskom razvoju. |
| --- | --- |

4.3.4.

EGSO također naglašava da dopust za pojedinačne skrbnike ne bi trebao služiti kao zamjena za profesionalne, dostupne, financijski prihvatljive i visokokvalitetne usluge skrbi unutar zajednice koje će također znatno pridonijeti budućem gospodarskom razvoju.

| 4.3.5. | Nadalje, EGSO primjećuje da se različite vrste skrbi ne mogu u potpunosti i točno usporediti jer se skrb o starijoj osobi po prirodi razlikuje od skrbi o djetetu te također može uključivati i širu obitelj, uključujući u donošenje odluka. |
| --- | --- |

4.3.5.

Nadalje, EGSO primjećuje da se različite vrste skrbi ne mogu u potpunosti i točno usporediti jer se skrb o starijoj osobi po prirodi razlikuje od skrbi o djetetu te također može uključivati i širu obitelj, uključujući u donošenje odluka.

| 4.3.6. | Važan aspekt skrbi o osobama s invaliditetom jest razdvajanje profesionalne skrbi od obiteljske skrbi pokušavajući stvoriti situaciju u kojoj se u što većoj mjeri mogu rasteretiti obitelji. Međutim, bez obzira na predmetni oblik skrbi, skrbnici moraju imati pristup sustavu socijalne sigurnosti. |
| --- | --- |

4.3.6.

Važan aspekt skrbi o osobama s invaliditetom jest razdvajanje profesionalne skrbi od obiteljske skrbi pokušavajući stvoriti situaciju u kojoj se u što većoj mjeri mogu rasteretiti obitelji. Međutim, bez obzira na predmetni oblik skrbi, skrbnici moraju imati pristup sustavu socijalne sigurnosti.

4.4.   Fleksibilni radni uvjeti

| 4.4.1. | Fleksibilnost radnih uvjeta ključna je kako bi se poduzećima omogućilo da prilagode svoju radnu snagu promjenjivom gospodarskom kontekstu. Ona je također korisno sredstvo za povećanje učinkovitosti i produktivnosti (19) te za omogućivanje radnicima da upravljaju ravnotežom između svojega poslovnog i privatnog života. Stoga je važno da se socijalni dijalog na lokalnoj i sektorskoj razini bavi ovim aspektima kako bi se uspostavili oblici rada koji omogućuju ravnotežu između privatnog i poslovnog života. |
| --- | --- |

4.4.1.

Fleksibilnost radnih uvjeta ključna je kako bi se poduzećima omogućilo da prilagode svoju radnu snagu promjenjivom gospodarskom kontekstu. Ona je također korisno sredstvo za povećanje učinkovitosti i produktivnosti (19) te za omogućivanje radnicima da upravljaju ravnotežom između svojega poslovnog i privatnog života. Stoga je važno da se socijalni dijalog na lokalnoj i sektorskoj razini bavi ovim aspektima kako bi se uspostavili oblici rada koji omogućuju ravnotežu između privatnog i poslovnog života.

| 4.4.2. | Fleksibilni radni uvjeti mogu pomoći pri raznim obvezama skrbi, ali ne bi trebali negativno utjecati na status zaposlenosti zaposlenih skrbnika. Prijedlogom direktive predviđa se pravo zaposlenog roditelja ili skrbnika članova obitelji kojima je potrebna skrb ili podrška da zatraže fleksibilne radne uvjete. |
| --- | --- |

4.4.2.

Fleksibilni radni uvjeti mogu pomoći pri raznim obvezama skrbi, ali ne bi trebali negativno utjecati na status zaposlenosti zaposlenih skrbnika. Prijedlogom direktive predviđa se pravo zaposlenog roditelja ili skrbnika članova obitelji kojima je potrebna skrb ili podrška da zatraže fleksibilne radne uvjete.

| 4.4.3. | Prijedlogom se uvodi mogućnost da se radnici koriste i. smanjenjem radnih sati, ii. fleksibilnim rasporedom rada i iii. mogućnostima rada na daljinu. EGSO ističe da takvi fleksibilni radni uvjeti moraju ispunjavati potrebe radnika te uključivati pristup životnog ciklusa. Ta pitanja treba rješavati kroz socijalni dijalog i kolektivne pregovore na razini koja je najbliža predmetnoj situaciji. Osim toga, mora se osigurati pravo na povratak na izvorni način rada. Potrebno je istodobno poštovati pravo poslodavca da razmotri zahtjev za fleksibilnim uvjetima rada uzimajući u obzir potrebe poslodavca i radnika. Svi problemi nastali zbog primjene ove odredbe trebaju se rješavati u skladu s nacionalnim pravom, kolektivnim ugovorima i/ili praksom. |
| --- | --- |

4.4.3.

Prijedlogom se uvodi mogućnost da se radnici koriste i. smanjenjem radnih sati, ii. fleksibilnim rasporedom rada i iii. mogućnostima rada na daljinu. EGSO ističe da takvi fleksibilni radni uvjeti moraju ispunjavati potrebe radnika te uključivati pristup životnog ciklusa. Ta pitanja treba rješavati kroz socijalni dijalog i kolektivne pregovore na razini koja je najbliža predmetnoj situaciji. Osim toga, mora se osigurati pravo na povratak na izvorni način rada. Potrebno je istodobno poštovati pravo poslodavca da razmotri zahtjev za fleksibilnim uvjetima rada uzimajući u obzir potrebe poslodavca i radnika. Svi problemi nastali zbog primjene ove odredbe trebaju se rješavati u skladu s nacionalnim pravom, kolektivnim ugovorima i/ili praksom.

| 4.4.4. | Učinak digitalizacije radnog mjesta i radnih odnosa može ići tako daleko da dovede do preoblikovanja tradicionalnih obrazaca rada. U tom smislu potrebna su daljnja promišljanja o načinu na koji se dopust u svrhe skrbi tradicionalno smatra ključnim izborom zaobitelji radi postizanja ravnoteže između poslovnog i privatnog života. Prečesto su žene te koje se koriste fleksibilnim radnim uvjetima da bi mogle ispunjavati obveze skrbi dok nastavljaju s radom. To narušava njihov napredak na radnom mjestu, kako u pogledu njihove plaće tako i u pogledu njihova profesionalnog razvoja. Štoviše, EGSO želi naglasiti da se fleksibilni radni uvjeti ne smiju smatrati „ženskim pitanjem” stavljajući naglasak na majke ili žene koje moraju skrbiti o funkcionalno ovisnim članovima obitelji. Poduzeća moraju poticati fleksibilne oblike rada za muškarce i žene te pridonositi kulturnoj evoluciji koja je u skladu s težnjama muškaraca i žena i koja također promiče veću ravnopravnost na radnom mjestu. Fleksibilni radni uvjeti također moraju biti u potpunosti reverzibilni, prihvatljivi za zaposlenike i dostupni u svim oblicima ugovora o radu. Učinkovito provođenje prava na povrat na izvorni način rada posebno je važno u ovom kontekstu. |
| --- | --- |

4.4.4.

Učinak digitalizacije radnog mjesta i radnih odnosa može ići tako daleko da dovede do preoblikovanja tradicionalnih obrazaca rada. U tom smislu potrebna su daljnja promišljanja o načinu na koji se dopust u svrhe skrbi tradicionalno smatra ključnim izborom zaobitelji radi postizanja ravnoteže između poslovnog i privatnog života. Prečesto su žene te koje se koriste fleksibilnim radnim uvjetima da bi mogle ispunjavati obveze skrbi dok nastavljaju s radom. To narušava njihov napredak na radnom mjestu, kako u pogledu njihove plaće tako i u pogledu njihova profesionalnog razvoja. Štoviše, EGSO želi naglasiti da se fleksibilni radni uvjeti ne smiju smatrati „ženskim pitanjem” stavljajući naglasak na majke ili žene koje moraju skrbiti o funkcionalno ovisnim članovima obitelji. Poduzeća moraju poticati fleksibilne oblike rada za muškarce i žene te pridonositi kulturnoj evoluciji koja je u skladu s težnjama muškaraca i žena i koja također promiče veću ravnopravnost na radnom mjestu. Fleksibilni radni uvjeti također moraju biti u potpunosti reverzibilni, prihvatljivi za zaposlenike i dostupni u svim oblicima ugovora o radu. Učinkovito provođenje prava na povrat na izvorni način rada posebno je važno u ovom kontekstu.

| 4.4.5. | Nadalje, premda se digitalizacijom mogu podržavati fleksibilni radni uvjeti omogućavajući radnicima rad na daljinu, ona može predstavljati i neke izazove i rizike. |
| --- | --- |

4.4.5.

Nadalje, premda se digitalizacijom mogu podržavati fleksibilni radni uvjeti omogućavajući radnicima rad na daljinu, ona može predstavljati i neke izazove i rizike.

4.5.   Nezakonodavne inicijative

Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i skrbnika i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2010/18/EU prati niz nezakonodavnih inicijativa kojima se dopunjava cjelokupni paket za ravnotežu između poslovnog i privatnog života. EGSO pozdravlja dodatne nezakonodavne prijedloge koji dopunjavaju paket za ravnotežu između poslovnog i privatnog života, kao što su:

4.5.1.   Skrb o djeci i dugotrajna skrb

| 4.5.1.1. | Nedovoljno dostupne skrbi o djeci i visoka cijena skrbi o djeci glavne su razlozi zbog kojih se drugi primatelj plaće iz bračnog para u kojima oba partnera zarađuju ne vrati na posao. U EU-u samo je 28 % djece u dobi od 0 do 3 godine 2014. godine pohađalo vrtić u usporedbi s 83 % djece u dobi od 3 godine do zakonske dobi za polazak u školu. Te su brojke ispod ciljeva iz Barcelone utvrđenih 2001. godine koji su se trebali ostvariti do 2010. godine. Zbog tih razloga EGSO žali što se ciljevi iz Barcelone u pogledu skrbi o djeci, koji su bili usmjereni na pružanje dovoljno dostupne, financijski prihvatljive i visokokvalitetne brige o djeci na razini država članica, još uvijek nisu ispunili. |
| --- | --- |

4.5.1.1.

Nedovoljno dostupne skrbi o djeci i visoka cijena skrbi o djeci glavne su razlozi zbog kojih se drugi primatelj plaće iz bračnog para u kojima oba partnera zarađuju ne vrati na posao. U EU-u samo je 28 % djece u dobi od 0 do 3 godine 2014. godine pohađalo vrtić u usporedbi s 83 % djece u dobi od 3 godine do zakonske dobi za polazak u školu. Te su brojke ispod ciljeva iz Barcelone utvrđenih 2001. godine koji su se trebali ostvariti do 2010. godine. Zbog tih razloga EGSO žali što se ciljevi iz Barcelone u pogledu skrbi o djeci, koji su bili usmjereni na pružanje dovoljno dostupne, financijski prihvatljive i visokokvalitetne brige o djeci na razini država članica, još uvijek nisu ispunili.

| 4.5.1.2. | Visoki troškovi za roditelje te radno vrijeme ustanova koje nije u skladu s punim radnim vremenom i dalje predstavlja problem. Izvješće Komisije pokazuje je da je potrebno nastaviti ulaganje u kvalitetne usluge. Europski parlament također primjećuje da je zbog nedostatne infrastrukture i kvalitete dostupnih usluga otežan pristup tim uslugama za 27 posto Europljana (20). |
| --- | --- |

4.5.1.2.

Visoki troškovi za roditelje te radno vrijeme ustanova koje nije u skladu s punim radnim vremenom i dalje predstavlja problem. Izvješće Komisije pokazuje je da je potrebno nastaviti ulaganje u kvalitetne usluge. Europski parlament također primjećuje da je zbog nedostatne infrastrukture i kvalitete dostupnih usluga otežan pristup tim uslugama za 27 posto Europljana (20).

| 4.5.1.3. | EGSO primjećuje da Komisija predlaže reviziju ciljeva u području obrazovanja i osposobljavanja, ali ne spominje ostvarivanje ciljeva iz Barcelone. Međutim, cilj u području obrazovanja i osposobljavanja za predškolsko obrazovanje i skrb ima manje područje primjene te je usmjeren isključivo na djecu od četiri godine do dobi za polazak u školu. EGSO stoga poziva na hitno djelovanje u pogledu revizije cilja u području obrazovanja i osposobljavanja za predškolsko obrazovanje i skrb radi usklađivanja s ciljevima iz Barcelone proširenjem njegova područja primjene (tj. uključivanjem ciljeva za djecu mlađu od četiri godine). Novi ciljevi koji će proizaći iz te revizije trebali bi biti ambiciozniji od postojećih ciljeva iz Barcelone. Štoviše, EGSO poziva na utvrđivanje referentnih vrijednosti na razini EU-a za usluge izvanškolske skrbi, skrbi o djeci te dugotrajne skrbi. |
| --- | --- |

4.5.1.3.

EGSO primjećuje da Komisija predlaže reviziju ciljeva u području obrazovanja i osposobljavanja, ali ne spominje ostvarivanje ciljeva iz Barcelone. Međutim, cilj u području obrazovanja i osposobljavanja za predškolsko obrazovanje i skrb ima manje područje primjene te je usmjeren isključivo na djecu od četiri godine do dobi za polazak u školu. EGSO stoga poziva na hitno djelovanje u pogledu revizije cilja u području obrazovanja i osposobljavanja za predškolsko obrazovanje i skrb radi usklađivanja s ciljevima iz Barcelone proširenjem njegova područja primjene (tj. uključivanjem ciljeva za djecu mlađu od četiri godine). Novi ciljevi koji će proizaći iz te revizije trebali bi biti ambiciozniji od postojećih ciljeva iz Barcelone. Štoviše, EGSO poziva na utvrđivanje referentnih vrijednosti na razini EU-a za usluge izvanškolske skrbi, skrbi o djeci te dugotrajne skrbi.

| 4.5.1.4. | EGSO pozdravlja planove Komisije da pojača smjernice i praćenje pružanja usluga skrbi u državama članicama u kontekstu europskog semestra te da promiče razmjenu najboljih praksi. Također potiče poboljšanje prikupljanja podataka na razini EU-a i podržava plan revizije ciljeva u području obrazovanja i osposobljavanja za predškolsko obrazovanje postavljene za 2020. godinu. Štoviše, EGSO se zalaže za uporabu različitih europskih financijskih instrumenata prilagođenih konkretnim potrebama država članica. U vezi s tim, EGSO je već nekoliko puta pozvao na mnogo ambicioznije promicanje socijalnog ulaganja, osobito uzimajući u obzir „višestruke dobiti” od ulaganja u ustanove za skrb o djeci (21). |
| --- | --- |

4.5.1.4.

EGSO pozdravlja planove Komisije da pojača smjernice i praćenje pružanja usluga skrbi u državama članicama u kontekstu europskog semestra te da promiče razmjenu najboljih praksi. Također potiče poboljšanje prikupljanja podataka na razini EU-a i podržava plan revizije ciljeva u području obrazovanja i osposobljavanja za predškolsko obrazovanje postavljene za 2020. godinu. Štoviše, EGSO se zalaže za uporabu različitih europskih financijskih instrumenata prilagođenih konkretnim potrebama država članica. U vezi s tim, EGSO je već nekoliko puta pozvao na mnogo ambicioznije promicanje socijalnog ulaganja, osobito uzimajući u obzir „višestruke dobiti” od ulaganja u ustanove za skrb o djeci (21).

| 4.5.1.5. | Odbor smatra da su jačanje kapaciteta/informacijski seminari, uz puno sudjelovanje svih dionika, vrlo važni kao dodatne mjere, ali primjećuje da su oni potrebni u znatno većem opsegu od onog koji se trenutačno predlaže. Posebno su potrebni informacijski seminari o zaštiti od otpuštanja nakon povratka s rodiljnog dopusta. |
| --- | --- |

4.5.1.5.

Odbor smatra da su jačanje kapaciteta/informacijski seminari, uz puno sudjelovanje svih dionika, vrlo važni kao dodatne mjere, ali primjećuje da su oni potrebni u znatno većem opsegu od onog koji se trenutačno predlaže. Posebno su potrebni informacijski seminari o zaštiti od otpuštanja nakon povratka s rodiljnog dopusta.

4.5.2.   Ravnoteža između poslovnog i privatnog života i fiskalna politika

| 4.5.2.1. | Premda se prijedlog direktive u određenoj mjeri odnosi na porezne sustave, EGSO žali što u tom pogledu nije dovoljno razrađen. Porezni sustavi imaju izravan učinak na sudjelovanje na tržištu rada, osobito za „druge primatelje plaće”, od kojih su većina žene. Način na koji su osmišljeni porezni sustavi može utjecati na odluke ljudi u pogledu ulaska na tržište rada. Potrebno je razmotriti porezne odbitke koji pomažu zaposlenim roditeljima da nastave raditi. |
| --- | --- |

4.5.2.1.

Premda se prijedlog direktive u određenoj mjeri odnosi na porezne sustave, EGSO žali što u tom pogledu nije dovoljno razrađen. Porezni sustavi imaju izravan učinak na sudjelovanje na tržištu rada, osobito za „druge primatelje plaće”, od kojih su većina žene. Način na koji su osmišljeni porezni sustavi može utjecati na odluke ljudi u pogledu ulaska na tržište rada. Potrebno je razmotriti porezne odbitke koji pomažu zaposlenim roditeljima da nastave raditi.

| 4.5.2.2. | EGSO smatra da će prijedlog Europske komisije za rješavanje nepoticajnih fiskalnih mjera nadopuniti i poduprijeti ostale mjere iz paketa. On osobito podržava prepoznavanje prepreka svojstvenih pojedinoj zemlji koje proizlaze iz rodno pristranog sustava poreznih olakšica te predlaže da ih se rješava kroz preporuke izdane u kontekstu europskog semestra. |
| --- | --- |

4.5.2.2.

EGSO smatra da će prijedlog Europske komisije za rješavanje nepoticajnih fiskalnih mjera nadopuniti i poduprijeti ostale mjere iz paketa. On osobito podržava prepoznavanje prepreka svojstvenih pojedinoj zemlji koje proizlaze iz rodno pristranog sustava poreznih olakšica te predlaže da ih se rješava kroz preporuke izdane u kontekstu europskog semestra.

4.5.3.   Uloga aktera civilnog društva

| 4.5.3.1. | Osim potrebe za kvalitetnim, dostupnim i financijski prihvatljivim javnim uslugama, uključujući usluge skrbi o djeci, starijim i drugim funkcionalno ovisnim članovima obitelji, socijalno gospodarstvo i nevladin sektor mogu pridonijeti pružanju usluga kojima se podupire ravnoteža između poslovnog i privatnog života. U mnogim slučajevima bez njihovih napora nije moguće osigurati pružanje usluga. |
| --- | --- |

4.5.3.1.

Osim potrebe za kvalitetnim, dostupnim i financijski prihvatljivim javnim uslugama, uključujući usluge skrbi o djeci, starijim i drugim funkcionalno ovisnim članovima obitelji, socijalno gospodarstvo i nevladin sektor mogu pridonijeti pružanju usluga kojima se podupire ravnoteža između poslovnog i privatnog života. U mnogim slučajevima bez njihovih napora nije moguće osigurati pružanje usluga.

| 4.5.3.2. | Socijalni partneri imaju posebnu ulogu u provedbi politika za ravnotežu između poslovnog i privatnog života na radnom mjestu, osobito kroz pregovore i kolektivne sporazume. EGSO pozdravlja pozornost koju su europski socijalni partneri posvetili rodnoj ravnopravnosti u svojim programima rada tijekom godina u cilju ostvarivanja opipljivih rezultata. |
| --- | --- |

4.5.3.2.

Socijalni partneri imaju posebnu ulogu u provedbi politika za ravnotežu između poslovnog i privatnog života na radnom mjestu, osobito kroz pregovore i kolektivne sporazume. EGSO pozdravlja pozornost koju su europski socijalni partneri posvetili rodnoj ravnopravnosti u svojim programima rada tijekom godina u cilju ostvarivanja opipljivih rezultata.

Bruxelles, 6. prosinca 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

(1)  Vidjeti Eurofound, Work-life balance and flexible working arrangements in the EU („Ravnoteža između poslovnog i privatnog života i i fleksibilni radni uvjeti u EU-u”), sastanak Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i pitanja potrošača, Tallinn, 19.–20. srpnja 2017.

1

Work-life balance and flexible working arrangements in the EU

(2)  Članak 19. i članak 153. UFEU-a; Povelja temeljnih prava (članak 23. i članak 33.).

2

(3)  Direktive 2006/54/EZ; 2014/124/EU; 79/7/EEZ; 2004/113/EZ; 92/85/EEZ; 2010/18/EU.

3

(4)  Vidjeti Direktivu 2010/18/EU (SL L 68, 18.3.2010.); Direktivu 2006/54/EZ (SL L 204, 26.7.2006.), Direktivu 92/85/EEZ (SL L 348, 28.11.1992.), Direktivu 97/81/EZ (SL L 14, 20.1.1998.). Direktiva o rodiljnom dopustu (Direktiva 92/85/EEZ) donesena je 1992. godine i otad se nije mijenjala. Direktiva o roditeljskom dopustu, prvi put donesena 1996. godine, revidirana je i poboljšana 2010. godine.

4

(5)  Više informacija potražite na https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/european-semester_hr.

5

(6)  Vijeće je izdalo Preporuku o skrbi o djeci (92/241/EEZ, SL L 123, 8.5.1992.) već 1992. godine.

6

(7)  Eurostat, razlike u plaćama između spolova:

7

http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=tsdsc340&plugin=1.

(8)  Eurostat, Istraživanje o radnoj snazi, 2016.

8

(9)  Vidjeti sljedeća mišljenja EGSO-a: SL C 21, 21.1.2011., str. 39.; SL C 218, 23.7.2011., str. 7, SL C 12, 15.1.2015., str. 16., SL C 332, 8.10.2015., str. 1., SL C 487, 28.12.2016., str. 7.

9

(10)  Eurofound (2016.), The gender employment gap: Challenges and solutions („Rodno uvjetovane razlike u zaposlenosti. Izazovi i rješenja”), Ured za publikacije Europske unije, Luksemburg.

10

The gender employment gap: Challenges and solutions

(11)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2015_just_012_new_initiative_replacing_maternity_leave_directive_en.pdf.

11

(12)  Dopis, Ref. Ares(2015)5003207 – 11.11.2015. koji je Michel Servoz uputio europskim socijalnim partnerima.

12

(13)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/ATAG/2016/593543/EPRS_ATA(2016)593543_EN.pdf.

13

(14)  RAND Europe, Kratki prikaz politike koji je izradila Janna van Belle, Paternity and parental leave policies across the European Union („Politike o očinskom i roditeljskom dopustu diljem Europske unije”)..

14

Paternity and parental leave policies across the European Union

(15)  http://www.oecd.org/social/parental-leave-where-are-the-fathers.pdf.

15

(16)  Članak 11. stavak 3. Direktive 92/85.

16

(17)  Procjena učinka iz radnog dokumenta službi Europske komisije uz Komunikaciju „Novi početak za potporu ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i skrbnika”.

17

(18)  Vidjeti: Bouget, D., Spasova, S. i Vanhercke, B. (2016.), Work-life balance measures for persons of working age with dependent relatives in Europe („Mjere za postizanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života za radno sposobne osobe s funkcionalno ovisnim članovima obitelji u Europi”). A study of national policies („Studija nacionalnih politika”), Europska mreža za socijalnu politiku (ESPN), Bruxelles: Europska komisija https://webgate.ec.europa.eu/emplcms/social/BlobServlet?docId=16325&langId=en.

18

Work-life balance measures for persons of working age with dependent relatives in Europe

. A study of national policies

(19)  Chung, H., (2017.) Work Autonomy, Flexibility and Work Life Balance („Radna autonomija. Fleksibilnost i ravnoteža između poslovnog i privatnog života”), konačno izvješće dostupno na: http://wafproject.org/research-outputs/final-report/.

19

Work Autonomy, Flexibility and Work Life Balance

(20)  Vidjeti Rezoluciju Europskog parlamenta od 13. rujna 2016. o stvaranju povoljnih uvjeta na tržištu rada za ostvarivanje ravnoteže između privatnog i poslovnog života (2016/2017(INI).

20

stvaranju povoljnih uvjeta na tržištu rada za ostvarivanje ravnoteže između privatnog i poslovnog života

(21)  Vidjeti, među ostalim, mišljenja EGSO-a SL C 271, 19.9.2013., str. 91., SL C 226, 16.7.2014., str. 21., SL C 125, 21.4.2017., str. 10.

21

---

| 11.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 129/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 129/51

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o „Europskom programu industrijskog razvoja u području obrane”

(COM(2017) 294 final)

(2018/C 129/08)

| Izvjestitelj: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Éric BRUNE |

Izvjestitelj:

Antonello PEZZINI

Suizvjestitelj:

Éric BRUNE

| Zahtjev za savjetovanje: | 7.6.2017. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležno tijelo: | Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene (CCMI) |
| Datum usvajanja u CCMI-ju: | 16.11.2017. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 7.12.2017. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 530 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 133/2/5 |

Zahtjev za savjetovanje:

7.6.2017.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležno tijelo:

Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene (CCMI)

Datum usvajanja u CCMI-ju:

16.11.2017.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

7.12.2017.

Plenarno zasjedanje br.:

530

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

133/2/5

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | S obzirom na trenutačnu geopolitičku situaciju, Europski gospodarski i socijalni odbor snažno podupire pokretanje Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane (EDIDP) u cilju što hitnije uspostave interoperativnog i integriranog zajedničkog obrambenog sustava, čime bi se ojačala strateška autonomija Europe u području industrije obrane (1) i razvila čvrsta zajednička industrijska i tehnološka baza. |
| --- | --- |

1.1.

S obzirom na trenutačnu geopolitičku situaciju, Europski gospodarski i socijalni odbor snažno podupire pokretanje Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane (EDIDP) u cilju što hitnije uspostave interoperativnog i integriranog zajedničkog obrambenog sustava, čime bi se ojačala strateška autonomija Europe u području industrije obrane (1) i razvila čvrsta zajednička industrijska i tehnološka baza.

| 1.2. | EGSO smatra da je neophodno usvojiti novi pristup u okviru kojeg će se stalna strukturirana suradnja smatrati glavnim instrumentom Ugovora iz Lisabona, koji može djelovati kao politički inkubator za izgradnju Europe obrane, radi poticanja spremnosti i napora država članica u skladu s člankom 42. stavkom 6. i člankom 46. UEU-a i Protokolom 10. Ugovora. |
| --- | --- |

1.2.

EGSO smatra da je neophodno usvojiti novi pristup u okviru kojeg će se stalna strukturirana suradnja smatrati glavnim instrumentom Ugovora iz Lisabona, koji može djelovati kao politički inkubator za izgradnju Europe obrane, radi poticanja spremnosti i napora država članica u skladu s člankom 42. stavkom 6. i člankom 46. UEU-a i Protokolom 10. Ugovora.

| 1.3. | Odbor smatra da samo „uključiva i ambiciozna” (2) stalna strukturirana suradnja, kojom se uspostavlja popis obvezujućih kriterija i obveza, može omogućiti proces kojime se pridonosi prevladavanju rascjepkanosti potražnje i ponude te postupnom stvaranju transparentnog i otvorenog europskog tržišta. |
| --- | --- |

1.3.

Odbor smatra da samo „uključiva i ambiciozna” (2) stalna strukturirana suradnja, kojom se uspostavlja popis obvezujućih kriterija i obveza, može omogućiti proces kojime se pridonosi prevladavanju rascjepkanosti potražnje i ponude te postupnom stvaranju transparentnog i otvorenog europskog tržišta.

| 1.4. | EGSO smatra da Uredba o uspostavi Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane treba biti dio zajedničke industrijske strateške vizije kojom će se osigurati učinkovita integracija europskih proizvođača i korisnika s najmanje tri države članice u pogledu financiranih projekata i kupnje proizvoda i usluga. |
| --- | --- |

1.4.

EGSO smatra da Uredba o uspostavi Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane treba biti dio zajedničke industrijske strateške vizije kojom će se osigurati učinkovita integracija europskih proizvođača i korisnika s najmanje tri države članice u pogledu financiranih projekata i kupnje proizvoda i usluga.

| 1.5. | Odbor snažno podupire potrebu za strukturiranim dijalogom na europskoj razini, u sinergiji i suradnji s NATO-om (3) i Vijećem ministara obrane, u okviru kojeg će se moći pružiti trajno političko vodstvo i forum za savjetovanje i donošenje istinski europskih odluka. |
| --- | --- |

1.5.

Odbor snažno podupire potrebu za strukturiranim dijalogom na europskoj razini, u sinergiji i suradnji s NATO-om (3) i Vijećem ministara obrane, u okviru kojeg će se moći pružiti trajno političko vodstvo i forum za savjetovanje i donošenje istinski europskih odluka.

| 1.6. | EGSO smatra da je neophodno osigurati upravljanje Europskim programom industrijskog razvoja u području obrane kako bi se utvrdili zajednički i konkretni ciljevi kroz:






  — | savjetodavni odbor industrijskih stručnjaka za prioritetne opcije koje treba uključiti u program rada i upravljački odbor uz sudjelovanje država članica. |
| --- | --- | --- |

1.6.

EGSO smatra da je neophodno osigurati upravljanje Europskim programom industrijskog razvoja u području obrane kako bi se utvrdili zajednički i konkretni ciljevi kroz:

—

savjetodavni odbor industrijskih stručnjaka za prioritetne opcije koje treba uključiti u program rada i upravljački odbor uz sudjelovanje država članica.

| 1.7. | Uredbom je potrebno osigurati:






  — | odgovarajuću geografsku ravnotežu među europskim zemljama, |
| --- | --- | --- |

1.7.

Uredbom je potrebno osigurati:

—

odgovarajuću geografsku ravnotežu među europskim zemljama,

| — | znatno sudjelovanje malih poduzeća, |
| --- | --- |

—

znatno sudjelovanje malih poduzeća,

| — | prevladavanje nesigurnog položaja radnika u europskoj obrambenoj tehnološkoj i industrijskoj bazi (EDTIB) kako bi se potvrdila valjanost financijskih sredstava EU-a, |
| --- | --- |

—

prevladavanje nesigurnog položaja radnika u europskoj obrambenoj tehnološkoj i industrijskoj bazi (EDTIB) kako bi se potvrdila valjanost financijskih sredstava EU-a,

| — | usklađenost sa socijalnim i ekološkim standardima, posebice u pogledu ekološkog dizajna i sigurnosti (4) radnih mjesta kako bi se osigurale kompetencije u industriji, |
| --- | --- |

—

usklađenost sa socijalnim i ekološkim standardima, posebice u pogledu ekološkog dizajna i sigurnosti (4) radnih mjesta kako bi se osigurale kompetencije u industriji,

| — | jednake mogućnosti za sva europska poduzeća, neovisno o njihovoj lokaciji i veličini, u pogledu sudjelovanja u programu EDIPD. |
| --- | --- |

—

jednake mogućnosti za sva europska poduzeća, neovisno o njihovoj lokaciji i veličini, u pogledu sudjelovanja u programu EDIPD.

| 1.8. | EGSO se slaže da se djelovanje Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane treba usredotočiti na razvoj proizvoda i usluga te na izradu prototipova. |
| --- | --- |

1.8.

EGSO se slaže da se djelovanje Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane treba usredotočiti na razvoj proizvoda i usluga te na izradu prototipova.

| 1.9. | EGSO smatra da je prije razvoja zajedničkog europskog obrambenog okvira potrebno razviti široku europsku obrambenu i sigurnosnu kulturu koja bi mogla dati potpuni smisao europskom građanstvu. |
| --- | --- |

1.9.

EGSO smatra da je prije razvoja zajedničkog europskog obrambenog okvira potrebno razviti široku europsku obrambenu i sigurnosnu kulturu koja bi mogla dati potpuni smisao europskom građanstvu.

2.   Uvod

Pokušaj zajedničke europske obrane u prošlosti je bio konstantno, ali vrlo delikatno pitanje u izgradnji Europe.

| 2.1. | Pokretanje Europske zajednice za obranu (EZO) u 1954. bio je prvi pokušaj, a on se pokazao neuspješnim 30. kolovoza 1954. Drugi pokušaj bilo je pokretanje zajedničke sigurnosne i obrambene politike u 2000., nakon čega je uslijedilo osnivanje Europske obrambene agencije (EDA) u 2004. Sljedeći je korak bila izrada Globalne strategije EU-a (EUGS) (5) nakon koje je uslijedila Zajednička deklaracija EU-a i NATO-a iz 2016 (6). |
| --- | --- |

2.1.

Pokretanje Europske zajednice za obranu (EZO) u 1954. bio je prvi pokušaj, a on se pokazao neuspješnim 30. kolovoza 1954. Drugi pokušaj bilo je pokretanje zajedničke sigurnosne i obrambene politike u 2000., nakon čega je uslijedilo osnivanje Europske obrambene agencije (EDA) u 2004. Sljedeći je korak bila izrada Globalne strategije EU-a (EUGS) (5) nakon koje je uslijedila Zajednička deklaracija EU-a i NATO-a iz 2016 (6).

| 2.2. | Daljnji razvoj industrijskog sektora obrane, ako se njime bude upravljalo na razborit način, može – osim znatnih prednosti za europsko gospodarstvo – predstavljati i „glavno uporište” za širu i prikladniju viziju usmjerenu na stvaranje istinski europske obrane. |
| --- | --- |

2.2.

Daljnji razvoj industrijskog sektora obrane, ako se njime bude upravljalo na razborit način, može – osim znatnih prednosti za europsko gospodarstvo – predstavljati i „glavno uporište” za širu i prikladniju viziju usmjerenu na stvaranje istinski europske obrane.

| 2.3. | Postupno, ali nužno prevladavanje nacionalne vizije obrane koja je, među ostalim, u suprotnosti s prisutnošću snažnih vojno-političkih udruženja u svijetu i koja je pokazala političku krhkost i slabost Europe prilikom velikih svjetskih događanja, može se temeljiti na inicijativi Parlamenta i Vijeća, kojom se kroz djelovanje Komisije može promicati europska industrija i tržište obrane. |
| --- | --- |

2.3.

Postupno, ali nužno prevladavanje nacionalne vizije obrane koja je, među ostalim, u suprotnosti s prisutnošću snažnih vojno-političkih udruženja u svijetu i koja je pokazala političku krhkost i slabost Europe prilikom velikih svjetskih događanja, može se temeljiti na inicijativi Parlamenta i Vijeća, kojom se kroz djelovanje Komisije može promicati europska industrija i tržište obrane.

| 2.3.1. | Europska obrambena industrija – u smislu sveobuhvatne industrije koja razvija, proizvodi i opskrbljuje robom i uslugama oružane snage, policiju i sigurnosne snage država članica EU-a – ima posebne značajke u različitim aspektima: tehnološke promjene radikalno mijenjaju prirodu i fizionomiju obrane i sigurnosti s jakim utjecajem na europsku industriju, počevši od uporabe velike količine podataka (eng. big data), bespilotnih vozila i uređaja te umjetne inteligencije. |
| --- | --- |

2.3.1.

Europska obrambena industrija – u smislu sveobuhvatne industrije koja razvija, proizvodi i opskrbljuje robom i uslugama oružane snage, policiju i sigurnosne snage država članica EU-a – ima posebne značajke u različitim aspektima: tehnološke promjene radikalno mijenjaju prirodu i fizionomiju obrane i sigurnosti s jakim utjecajem na europsku industriju, počevši od uporabe velike količine podataka (eng. big data), bespilotnih vozila i uređaja te umjetne inteligencije.

| 2.3.2. | Sa stajališta europskog gospodarstva: s godišnjim prometom od 100 milijardi EUR i 1,4 milijuna visokokvalificiranih zaposlenika (7) predstavlja vrhunski europski sektor koji ima snažan utjecaj na druge sektore kao što su sektor elektronike, zrakoplovstva, brodogradnje, svemira i tehničkog tekstila. |
| --- | --- |

2.3.2.

Sa stajališta europskog gospodarstva: s godišnjim prometom od 100 milijardi EUR i 1,4 milijuna visokokvalificiranih zaposlenika (7) predstavlja vrhunski europski sektor koji ima snažan utjecaj na druge sektore kao što su sektor elektronike, zrakoplovstva, brodogradnje, svemira i tehničkog tekstila.

| 2.3.3. | Sa stajališta tehnologije: stalnim djelovanjem na vrhuncu tehnologije jača se konkurentnost Unije jer nastaje dodatni razvoj koji treba podržati kako bi se civilne tehnologije integrirale u složene sustave koji bi se mogli prilagođavati pojedinačnim posebnostima obrane. |
| --- | --- |

2.3.3.

Sa stajališta tehnologije: stalnim djelovanjem na vrhuncu tehnologije jača se konkurentnost Unije jer nastaje dodatni razvoj koji treba podržati kako bi se civilne tehnologije integrirale u složene sustave koji bi se mogli prilagođavati pojedinačnim posebnostima obrane.

| 2.3.4. | Sa stajališta unutarnjeg tržišta: obrambeno tržište tradicionalno je ostalo isključeno iz procesa uspostave jedinstvenog europskog tržišta, a održavanje 27 tržišta s različitim nacionalnim programima spriječilo je iskorištavanje ekonomije razmjera u proizvodnji (8). |
| --- | --- |

2.3.4.

Sa stajališta unutarnjeg tržišta: obrambeno tržište tradicionalno je ostalo isključeno iz procesa uspostave jedinstvenog europskog tržišta, a održavanje 27 tržišta s različitim nacionalnim programima spriječilo je iskorištavanje ekonomije razmjera u proizvodnji (8).

| 2.3.5. | Sa stajališta potražnje: obrambena industrija ponajprije ovisi o zahtjevima pojedinih država i njihovim nacionalnim proračunima. U posljednjem desetljeću proračuni za obranu u EU-u smanjili su se za oko 2 milijarde EUR godišnje, a države članice EU27 u obranu ulažu prosječno 1,32 % BDP-a. |
| --- | --- |

2.3.5.

Sa stajališta potražnje: obrambena industrija ponajprije ovisi o zahtjevima pojedinih država i njihovim nacionalnim proračunima. U posljednjem desetljeću proračuni za obranu u EU-u smanjili su se za oko 2 milijarde EUR godišnje, a države članice EU27 u obranu ulažu prosječno 1,32 % BDP-a.

| 2.3.6. | Sa strateškog stajališta: ako se od Europe očekuje da osigura odgovarajuću razinu sigurnosti za svoje građane i poduzeća, očuva teritorijalni integritet svojih granica i preuzme odgovornost u svijetu, potrebno je osigurati vjerodostojne obrambene sposobnosti i zajamčiti odgovarajuću razinu strateške autonomije i tehnološkog i industrijskog razvoja sa zajedničkom europskom bazom. |
| --- | --- |

2.3.6.

Sa strateškog stajališta: ako se od Europe očekuje da osigura odgovarajuću razinu sigurnosti za svoje građane i poduzeća, očuva teritorijalni integritet svojih granica i preuzme odgovornost u svijetu, potrebno je osigurati vjerodostojne obrambene sposobnosti i zajamčiti odgovarajuću razinu strateške autonomije i tehnološkog i industrijskog razvoja sa zajedničkom europskom bazom.

| 2.4. | Postoji opasnost da će trenutačna situacija narušiti sposobnost Europe da se suoči s novim sigurnosnim izazovima uslijed porasta (9) stope zastarijevanja opreme i povećanja troškova opreme. |
| --- | --- |

2.4.

Postoji opasnost da će trenutačna situacija narušiti sposobnost Europe da se suoči s novim sigurnosnim izazovima uslijed porasta (9) stope zastarijevanja opreme i povećanja troškova opreme.

| 2.4.1. | Ulaganje u obranu europskog područja trenutačno ukupno iznosi manje od polovice ulaganja SAD-a. |
| --- | --- |

2.4.1.

Ulaganje u obranu europskog područja trenutačno ukupno iznosi manje od polovice ulaganja SAD-a.

| 2.5. | Iako je europska obrambena industrija barem djelomice uspjela nadoknaditi smanjenje unutarnjih narudžbi izvozom te globalizirati proizvodnju i prodaju, kontinuirana rascjepkanost obrambene politike dovela je do neučinkovitosti i slabosti koje su sve izraženije u pogledu:






  — | gubitka ekonomija razmjera, |
| --- | --- | --- |

2.5.

Iako je europska obrambena industrija barem djelomice uspjela nadoknaditi smanjenje unutarnjih narudžbi izvozom te globalizirati proizvodnju i prodaju, kontinuirana rascjepkanost obrambene politike dovela je do neučinkovitosti i slabosti koje su sve izraženije u pogledu:

—

gubitka ekonomija razmjera,

| — | stalnog rasta troškova po jedinici proizvoda, |
| --- | --- |

—

stalnog rasta troškova po jedinici proizvoda,

| — | nedostatka konkurencije među poduzećima u zemljama proizvodnje, |
| --- | --- |

—

nedostatka konkurencije među poduzećima u zemljama proizvodnje,

| — | različitih tehničkih standarda, |
| --- | --- |

—

različitih tehničkih standarda,

| — | sporije stope inovacija, |
| --- | --- |

—

sporije stope inovacija,

| — | sve većeg zaostajanja u tehnologiji u odnosu na vodeća poduzeća izvan EU-a, |
| --- | --- |

—

sve većeg zaostajanja u tehnologiji u odnosu na vodeća poduzeća izvan EU-a,

| — | visoke razine ovisnosti o stranim dobavljačima. |
| --- | --- |

—

visoke razine ovisnosti o stranim dobavljačima.

| 2.6. | Postoji opasnost da će ta situacija narušiti sposobnost Europe da se suoči s novim izazovima s obzirom na relativno niske preuzete obveze za rashode i niske razine koordinacije nacionalnih politika. |
| --- | --- |

2.6.

Postoji opasnost da će ta situacija narušiti sposobnost Europe da se suoči s novim izazovima s obzirom na relativno niske preuzete obveze za rashode i niske razine koordinacije nacionalnih politika.

| 2.6.1. | Osim toga, 80 % nabave u području obrane ostaje isključivo na nacionalnoj osnovi, uz očite troškove udvostručenja. |
| --- | --- |

2.6.1.

Osim toga, 80 % nabave u području obrane ostaje isključivo na nacionalnoj osnovi, uz očite troškove udvostručenja.

| 2.7. | Oružane snage europskih zemalja u operativnom su smislu postigle visok stupanj integracije i imaju dugogodišnje iskustvo suradnje, no one ostaju potpuno razdvojene u 27 struktura sa strogo nacionalnim pomoćnim uslugama, iako sve više pribjegavaju različitim inicijativama u okviru takozvanog „udruživanja i dijeljenja” (10). |
| --- | --- |

2.7.

Oružane snage europskih zemalja u operativnom su smislu postigle visok stupanj integracije i imaju dugogodišnje iskustvo suradnje, no one ostaju potpuno razdvojene u 27 struktura sa strogo nacionalnim pomoćnim uslugama, iako sve više pribjegavaju različitim inicijativama u okviru takozvanog „udruživanja i dijeljenja” (10).

| 2.8. | U različitim dokumentima Globalne strategije EU-a (EUGS) utvrđeno je pet posebnih ciljeva koji su posebice važni za europsku obranu:






  1. | raspolagati vojnim kapacitetima na cijelom kopnenom, zračnom, svemirskom i morskom području (eng. full-spectrum); |
| --- | --- | --- |

2.8.

U različitim dokumentima Globalne strategije EU-a (EUGS) utvrđeno je pet posebnih ciljeva koji su posebice važni za europsku obranu:

1.

raspolagati vojnim kapacitetima na cijelom kopnenom, zračnom, svemirskom i morskom području (eng. full-spectrum);

| 2. | osigurati tehnološka i industrijska sredstva za stjecanje i održavanje vojnih kapaciteta potrebnih za autonomno djelovanje; |
| --- | --- |

2.

osigurati tehnološka i industrijska sredstva za stjecanje i održavanje vojnih kapaciteta potrebnih za autonomno djelovanje;

| 3. | ulagati u zrakoplovne sustave na daljinsko upravljanje (RPAS); |
| --- | --- |

3.

ulagati u zrakoplovne sustave na daljinsko upravljanje (RPAS);

| 4. | ulagati u satelitske komunikacije, autonomni pristup svemiru, stalno nadgledanje Zemlje; |
| --- | --- |

4.

ulagati u satelitske komunikacije, autonomni pristup svemiru, stalno nadgledanje Zemlje;

| 5. | državama članicama osigurati obrambene kapacitete i podršku u pogledu kibernetičkih prijetnji. |
| --- | --- |

5.

državama članicama osigurati obrambene kapacitete i podršku u pogledu kibernetičkih prijetnji.

| 2.9. | Cilj paketa inicijativa, u čijem se okviru nalaze prijedlog uredbe kojom se uspostavlja Europski program industrijskog razvoja u području obrane i prijedlog za uspostavu Europskog fonda za obranu kojim se podupiru zajednička ulaganja u istraživanje i razvoj tehnologija i materijala, podrazumijeva pokretanje procesa usmjerenog na reformu u području obrane i sigurnosti u pogledu:






  — | jačanja suradnje među državama članicama i pokretanja novih programa suradnje, |
| --- | --- | --- |

2.9.

Cilj paketa inicijativa, u čijem se okviru nalaze prijedlog uredbe kojom se uspostavlja Europski program industrijskog razvoja u području obrane i prijedlog za uspostavu Europskog fonda za obranu kojim se podupiru zajednička ulaganja u istraživanje i razvoj tehnologija i materijala, podrazumijeva pokretanje procesa usmjerenog na reformu u području obrane i sigurnosti u pogledu:

—

jačanja suradnje među državama članicama i pokretanja novih programa suradnje,

| — | smanjenja prepreka među nacionalnim tržištima, |
| --- | --- |

—

smanjenja prepreka među nacionalnim tržištima,

| — | pružanja pomoći europskoj obrambenoj industriji kako bi postala konkurentnija, |
| --- | --- |

—

pružanja pomoći europskoj obrambenoj industriji kako bi postala konkurentnija,

| — | promicanja sinergija između civilnog i vojnog istraživanja, |
| --- | --- |

—

promicanja sinergija između civilnog i vojnog istraživanja,

| — | utvrđivanja područja, kao što su energetika, svemir i tehnologije s dvojnom namjenom, kojima se može pridonijeti jačanju obrambenih sposobnosti Europe. |
| --- | --- |

—

utvrđivanja područja, kao što su energetika, svemir i tehnologije s dvojnom namjenom, kojima se može pridonijeti jačanju obrambenih sposobnosti Europe.

| 2.9.1. | Kako bi se odgovorilo na globalne izazove u tom sektoru, potrebno je razvijati potencijal Europske obrambene agencije radi utvrđivanja zajedničkih operativnih područja djelovanja o kojima trebaju odlučivati države članice. |
| --- | --- |

2.9.1.

Kako bi se odgovorilo na globalne izazove u tom sektoru, potrebno je razvijati potencijal Europske obrambene agencije radi utvrđivanja zajedničkih operativnih područja djelovanja o kojima trebaju odlučivati države članice.

| 2.10. | Europsko vijeće pozvalo je 15. prosinca 2016. da se „u prvom semestru 2017. izradi prijedloge za uspostavu Europskog fonda za obranu, uključujući mogućnosti u vezi sa zajedničkim razvojem sposobnosti prema dogovoru država članica” (11). U sklopu sastanka proširenog Vijeća za vanjske poslove i obranu, Europsko je vijeće u ožujku 2017. u svojim zaključcima pozvalo na uspostavu službe za vojno planiranje i provođenje (MPCC) i nove strukture za poboljšanje sposobnosti EU-a da reagira na brži, učinkovitiji i usklađeniji način. |
| --- | --- |

2.10.

Europsko vijeće pozvalo je 15. prosinca 2016. da se „u prvom semestru 2017. izradi prijedloge za uspostavu Europskog fonda za obranu, uključujući mogućnosti u vezi sa zajedničkim razvojem sposobnosti prema dogovoru država članica” (11). U sklopu sastanka proširenog Vijeća za vanjske poslove i obranu, Europsko je vijeće u ožujku 2017. u svojim zaključcima pozvalo na uspostavu službe za vojno planiranje i provođenje (MPCC) i nove strukture za poboljšanje sposobnosti EU-a da reagira na brži, učinkovitiji i usklađeniji način.

| 2.11. | Europsko vijeće se na sastanku od 22. i 23. lipnja 2017. složilo da je „potrebno pokrenuti uključivu i ambicioznu stalnu strukturiranu suradnju (PESCO)” uz zajednički popis obvezujućih kriterija i obveza, u cijelosti u skladu s člankom 42. stavkom 6. i člankom 46. UEU-a i Protokolom br. 10. priloženim Ugovoru, te dosljedno nacionalnim obrambenim planovima i povezanim obvezama koje su relevantne države članice preuzele u okviru NATO-a i UN-a (12). |
| --- | --- |

2.11.

Europsko vijeće se na sastanku od 22. i 23. lipnja 2017. složilo da je „potrebno pokrenuti uključivu i ambicioznu stalnu strukturiranu suradnju (PESCO)” uz zajednički popis obvezujućih kriterija i obveza, u cijelosti u skladu s člankom 42. stavkom 6. i člankom 46. UEU-a i Protokolom br. 10. priloženim Ugovoru, te dosljedno nacionalnim obrambenim planovima i povezanim obvezama koje su relevantne države članice preuzele u okviru NATO-a i UN-a (12).

| 2.12. | Parlament je također nastavio tražiti pojačanu suradnju između država članica EU-a u području obrane i potpunu provedbu Ugovora iz Lisabona u pogledu sigurnosti i obrane. EP u svojoj rezoluciji od 22. studenoga 2016. o Europskoj obrambenoj uniji (13) potiče „Europsko vijeće da predvodi postupno oblikovanje zajedničke obrambene politike Unije” te da dodijeli dodatna financijska sredstva kojima će se zajamčiti njezina provedba. |
| --- | --- |

2.12.

Parlament je također nastavio tražiti pojačanu suradnju između država članica EU-a u području obrane i potpunu provedbu Ugovora iz Lisabona u pogledu sigurnosti i obrane. EP u svojoj rezoluciji od 22. studenoga 2016. o Europskoj obrambenoj uniji (13) potiče „Europsko vijeće da predvodi postupno oblikovanje zajedničke obrambene politike Unije” te da dodijeli dodatna financijska sredstva kojima će se zajamčiti njezina provedba.

| 2.12.1. | Osim toga, EP naglašava da europske zemlje trebaju raspolagati vjerodostojnim vojnim kapacitetima i potiče države članice da pojačaju svoje napore u pogledu suradnje te ponavlja svoj poziv na sustavnu koordinaciju vojnih potreba u usklađenom procesu planiranja, u skladu s procesom planiranja obrane u okviru NATO-a (14). |
| --- | --- |

2.12.1.

Osim toga, EP naglašava da europske zemlje trebaju raspolagati vjerodostojnim vojnim kapacitetima i potiče države članice da pojačaju svoje napore u pogledu suradnje te ponavlja svoj poziv na sustavnu koordinaciju vojnih potreba u usklađenom procesu planiranja, u skladu s procesom planiranja obrane u okviru NATO-a (14).

| 2.13. | Odbor se također u više navrata izjasnio u pogledu obrambenih politika (15) te pozvao na „ostvarivanje značajnog kvalitativnog napretka u europskoj obrambenoj suradnji jer su obrambeno tržište i industrija EU-a odviše rascjepkani” (16). |
| --- | --- |

2.13.

Odbor se također u više navrata izjasnio u pogledu obrambenih politika (15) te pozvao na „ostvarivanje značajnog kvalitativnog napretka u europskoj obrambenoj suradnji jer su obrambeno tržište i industrija EU-a odviše rascjepkani” (16).

3.   Prijedlog Europske komisije

| 3.1. | Europska komisija predlaže uspostavu Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane s proračunom od 500 milijuna eura za razdoblje od 1. siječnja 2019. do 31. prosinca 2020. koji podrazumijeva sljedeće ciljeve:






  — | jačanje konkurentnosti i inovacijskog kapaciteta obrambene industrije EU-a uz potporu aktivnostima u fazi razvoja i promicanje svih oblika inovacija, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Europska komisija predlaže uspostavu Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane s proračunom od 500 milijuna eura za razdoblje od 1. siječnja 2019. do 31. prosinca 2020. koji podrazumijeva sljedeće ciljeve:

—

jačanje konkurentnosti i inovacijskog kapaciteta obrambene industrije EU-a uz potporu aktivnostima u fazi razvoja i promicanje svih oblika inovacija,

| — | optimizaciju suradnje između poduzeća u pogledu razvoja proizvoda i tehnologija, |
| --- | --- |

—

optimizaciju suradnje između poduzeća u pogledu razvoja proizvoda i tehnologija,

| — | potporu za istraživanje i razvoj, posebice u kontekstu razvoja rezultata istraživanja, |
| --- | --- |

—

potporu za istraživanje i razvoj, posebice u kontekstu razvoja rezultata istraživanja,

| — | poticanje suradnje između poduzeća radi smanjenja udvostručenja i gubitaka te radi stvaranja ekonomija razmjera. |
| --- | --- |

—

poticanje suradnje između poduzeća radi smanjenja udvostručenja i gubitaka te radi stvaranja ekonomija razmjera.

| 3.2. | Financijska intervencija Unije ima oblik subvencija, financijskih instrumenata ili javne nabave kojima se pruža potpora idejama, utvrđivanju tehničkih specifikacija, izradi prototipa i ispitivanjima, kvalifikaciji i certifikaciji proizvoda, dijelova i tehnologija. |
| --- | --- |

3.2.

Financijska intervencija Unije ima oblik subvencija, financijskih instrumenata ili javne nabave kojima se pruža potpora idejama, utvrđivanju tehničkih specifikacija, izradi prototipa i ispitivanjima, kvalifikaciji i certifikaciji proizvoda, dijelova i tehnologija.

| 3.3. | Predloženi kriteriji prihvatljivosti su: prijedlozi za suradnju najmanje tri poduzeća iz dvije različite države članice; stope financiranja ograničene su na 20 % ukupnih troškova aktivnosti u slučaju izrade prototipova, a u svim se drugim slučajevima mogu financirati ukupni troškovi. |
| --- | --- |

3.3.

Predloženi kriteriji prihvatljivosti su: prijedlozi za suradnju najmanje tri poduzeća iz dvije različite države članice; stope financiranja ograničene su na 20 % ukupnih troškova aktivnosti u slučaju izrade prototipova, a u svim se drugim slučajevima mogu financirati ukupni troškovi.

4.   Opće napomene

| 4.1. | EGSO pozdravlja inicijative za rješavanje budućih izazova i zaštitu sigurnosti svojih građana, uključujući kibersigurnost, jačanjem strateške autonomije obrambene industrije u Europi i razvijanjem snažne zajedničke industrijske i tehnološke baze. |
| --- | --- |

4.1.

EGSO pozdravlja inicijative za rješavanje budućih izazova i zaštitu sigurnosti svojih građana, uključujući kibersigurnost, jačanjem strateške autonomije obrambene industrije u Europi i razvijanjem snažne zajedničke industrijske i tehnološke baze.

| 4.2. | Odbor snažno podupire pokretanje, na temelju nacrta uredbe, Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane kao prvi korak koji je potrebno unaprijediti i jačati u pogledu dodijeljenih sredstava, u cilju što hitnije uspostave zajedničkog sustava obrane, posebno na polju istraživanja i razvoja, s obzirom na trenutačnu geopolitičku situaciju. |
| --- | --- |

4.2.

Odbor snažno podupire pokretanje, na temelju nacrta uredbe, Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane kao prvi korak koji je potrebno unaprijediti i jačati u pogledu dodijeljenih sredstava, u cilju što hitnije uspostave zajedničkog sustava obrane, posebno na polju istraživanja i razvoja, s obzirom na trenutačnu geopolitičku situaciju.

| 4.3. | EGSO smatra da je došao trenutak za stvaranje učinkovitog, cjelovitog, djelotvornog i konkurentnog europskog jedinstvenog obrambenog tržišta EU27 koje treba:






  — | biti otvorenije i bez segmentacija, i u pogledu standarda, tehničkih specifikacija i EZ certifikacije, |
| --- | --- | --- |

4.3.

EGSO smatra da je došao trenutak za stvaranje učinkovitog, cjelovitog, djelotvornog i konkurentnog europskog jedinstvenog obrambenog tržišta EU27 koje treba:

—

biti otvorenije i bez segmentacija, i u pogledu standarda, tehničkih specifikacija i EZ certifikacije,

| — | osigurati bolji pristup sirovinama, |
| --- | --- |

—

osigurati bolji pristup sirovinama,

| — | pružiti posebnu potporu malim i srednjim poduzećima, |
| --- | --- |

—

pružiti posebnu potporu malim i srednjim poduzećima,

| — | omogućiti lakši pristup financiranju, informacijama i drugim tržištima, |
| --- | --- |

—

omogućiti lakši pristup financiranju, informacijama i drugim tržištima,

| — | imati snažnu specijalizaciju uloga, |
| --- | --- |

—

imati snažnu specijalizaciju uloga,

| — | učinkovito upotrebljavati energetsku i prostornu infrastrukturu, |
| --- | --- |

—

učinkovito upotrebljavati energetsku i prostornu infrastrukturu,

| — | zajamčiti bolju zaštitu granica i neophodnu pomorsku sigurnost, |
| --- | --- |

—

zajamčiti bolju zaštitu granica i neophodnu pomorsku sigurnost,

| — | provoditi aktivnost predviđanja u pogledu zajedničke vizije diljem EU-a, |
| --- | --- |

—

provoditi aktivnost predviđanja u pogledu zajedničke vizije diljem EU-a,

| — | promicati održiv i društveno prihvatljiv razvoj u svrhu borbe protiv nesigurnosti radnih mjesta, |
| --- | --- |

—

promicati održiv i društveno prihvatljiv razvoj u svrhu borbe protiv nesigurnosti radnih mjesta,

| — | poticati razmjenu između proizvodnih sektora unutar EU-a pojednostavnjenjem privremenog uvoza među poduzećima za ovlaštene gospodarske subjekte za sigurnost i zaštitu (AEOS) (17). |
| --- | --- |

—

poticati razmjenu između proizvodnih sektora unutar EU-a pojednostavnjenjem privremenog uvoza među poduzećima za ovlaštene gospodarske subjekte za sigurnost i zaštitu (AEOS) (17).

| 4.3.1. | EGSO je uvjeren da se isključivo borbom protiv nesigurnog položaja radnika u europskoj obrambenoj tehnološkoj i industrijskoj bazi može osigurati stjecanje vještina u okviru poduzeća i postizanje ciljeva iz programa EDIDP. |
| --- | --- |

4.3.1.

EGSO je uvjeren da se isključivo borbom protiv nesigurnog položaja radnika u europskoj obrambenoj tehnološkoj i industrijskoj bazi može osigurati stjecanje vještina u okviru poduzeća i postizanje ciljeva iz programa EDIDP.

| 4.4. | EGSO smatra da su financijska sredstva namijenjena programu EDIDP izuzetno mala te da je potrebno moći koristiti potporu Europskog fonda za strateška ulaganja „kako bi se postigao najveći mogući učinak na zapošljavanje, uključujući tehnologije s dvojnom namjenom povezane sa sigurnosnom i obrambenom industrijom, u cilju pružanja podrške pokretanju snažnije i bolje definirane jedinstvene europske tehnološke i industrijske baze u području obrane (EDTIB)” (18). |
| --- | --- |

4.4.

EGSO smatra da su financijska sredstva namijenjena programu EDIDP izuzetno mala te da je potrebno moći koristiti potporu Europskog fonda za strateška ulaganja „kako bi se postigao najveći mogući učinak na zapošljavanje, uključujući tehnologije s dvojnom namjenom povezane sa sigurnosnom i obrambenom industrijom, u cilju pružanja podrške pokretanju snažnije i bolje definirane jedinstvene europske tehnološke i industrijske baze u području obrane (EDTIB)” (18).

| 4.5. | Osim toga, EGSO smatra da su navedeni kriteriji prihvatljivosti nedostatni kako bi se osiguralo da tehnološka i industrijska baza aktivnosti ima istinsku europsku dimenziju: trebalo bi se predvidjeti najmanje tri neovisna poduzeća iz najmanje tri različite države članice, osim malih skupina korisnika koje čine mala poduzeća. |
| --- | --- |

4.5.

Osim toga, EGSO smatra da su navedeni kriteriji prihvatljivosti nedostatni kako bi se osiguralo da tehnološka i industrijska baza aktivnosti ima istinsku europsku dimenziju: trebalo bi se predvidjeti najmanje tri neovisna poduzeća iz najmanje tri različite države članice, osim malih skupina korisnika koje čine mala poduzeća.

| 4.5.1. | Nadalje, potrebno je osigurati odgovarajuću ravnotežu između različitih europskih zemalja uz znatan udio sudjelovanja malih poduzeća. |
| --- | --- |

4.5.1.

Nadalje, potrebno je osigurati odgovarajuću ravnotežu između različitih europskih zemalja uz znatan udio sudjelovanja malih poduzeća.

| 4.6. | EGSO se nada da će se europskim financiranjem zajamčiti da razvojne aktivnosti donose korist ponajprije europskim poduzećima. |
| --- | --- |

4.6.

EGSO se nada da će se europskim financiranjem zajamčiti da razvojne aktivnosti donose korist ponajprije europskim poduzećima.

| 4.7. | Osim toga, EGSO se nada da će se norme u području izvoza obrambenog oružja uskladiti na europskoj razini, u skladu s odredbama Ugovora o trgovini oružjem (UTO) koji su potpisale i ratificirale sve države članice EU-a, u cilju uklanjanja mogućih uzroka narušavanja tržišnog natjecanja među europskim poduzećima kojima bi se mogao otežati pristup izvoznom tržištu. |
| --- | --- |

4.7.

Osim toga, EGSO se nada da će se norme u području izvoza obrambenog oružja uskladiti na europskoj razini, u skladu s odredbama Ugovora o trgovini oružjem (UTO) koji su potpisale i ratificirale sve države članice EU-a, u cilju uklanjanja mogućih uzroka narušavanja tržišnog natjecanja među europskim poduzećima kojima bi se mogao otežati pristup izvoznom tržištu.

| 4.8. | Kada je riječ o vrsti aktivnosti, EGSO smatra da je ključno boriti se protiv nesigurnosti zaposlenja osoblja koje radi u europskoj obrambenoj industriji. Cilj je financiranja na europskoj razini jačanje kompetencija europske obrambene tehnološke i industrijske baze. Budući da kompetencije industrije ovise o zaposlenicima, potrebna je trajna i sigurna suradnja između zaposlenika i poduzeća koja ih zapošljavaju. |
| --- | --- |

4.8.

Kada je riječ o vrsti aktivnosti, EGSO smatra da je ključno boriti se protiv nesigurnosti zaposlenja osoblja koje radi u europskoj obrambenoj industriji. Cilj je financiranja na europskoj razini jačanje kompetencija europske obrambene tehnološke i industrijske baze. Budući da kompetencije industrije ovise o zaposlenicima, potrebna je trajna i sigurna suradnja između zaposlenika i poduzeća koja ih zapošljavaju.

| 4.9. | EGSO smatra da isto vrijedi i u pogledu kriterija odabira projekata te da je među njih potrebno uključiti:






  — | očekivani učinak u pogledu jačanja kvalitativnih i kvantitativnih kompetencija radnika, |
| --- | --- | --- |

4.9.

EGSO smatra da isto vrijedi i u pogledu kriterija odabira projekata te da je među njih potrebno uključiti:

—

očekivani učinak u pogledu jačanja kvalitativnih i kvantitativnih kompetencija radnika,

| — | uključenost malih i srednjih poduzeća, kao dodatni faktor u korist određenog projekta, |
| --- | --- |

—

uključenost malih i srednjih poduzeća, kao dodatni faktor u korist određenog projekta,

| — | poštovanje društvenih i ekoloških standarda (19). |
| --- | --- |

—

poštovanje društvenih i ekoloških standarda (19).

| 4.9.1. | EGSO smatra da bi trebalo predvidjeti određenu kvotu natječaja (primjerice 10 %) namijenjenih malim, konstantno otvorenim projektima usmjerenima na manja poduzeća čime bi se omogućilo da u programu na uravnoteženiji način sudjeluju svi elementi koji su aktivno uključeni u tehnološko-inovacijski razvoj proizvoda i usluga u sektoru obrane. |
| --- | --- |

4.9.1.

EGSO smatra da bi trebalo predvidjeti određenu kvotu natječaja (primjerice 10 %) namijenjenih malim, konstantno otvorenim projektima usmjerenima na manja poduzeća čime bi se omogućilo da u programu na uravnoteženiji način sudjeluju svi elementi koji su aktivno uključeni u tehnološko-inovacijski razvoj proizvoda i usluga u sektoru obrane.

| 4.10. | EGSO smatra da je u okviru provedbenih ovlasti Komisije potrebno podržati upravljanje Europskim programom industrijskog razvoja u području obrane kako bi se utvrdili zajednički i konkretni ciljevi putem:






  — | savjetodavnog odbora industrijskih stručnjaka iz država članica zaduženog za predlaganje prioritetnih tema, |
| --- | --- | --- |

4.10.

EGSO smatra da je u okviru provedbenih ovlasti Komisije potrebno podržati upravljanje Europskim programom industrijskog razvoja u području obrane kako bi se utvrdili zajednički i konkretni ciljevi putem:

—

savjetodavnog odbora industrijskih stručnjaka iz država članica zaduženog za predlaganje prioritetnih tema,

| — | odbora za upravljanje programom koji bi činili predstavnici država članica radi osiguravanja geopolitičke ravnoteže diljem Unije. |
| --- | --- |

—

odbora za upravljanje programom koji bi činili predstavnici država članica radi osiguravanja geopolitičke ravnoteže diljem Unije.

5.   Mjere koje je potrebno poduzeti:

| 5.1. | istaknuti temeljnu ulogu europske obrane u očuvanju europskih interesa u pogledu sigurnosti te ulogu preuzetih međunarodnih obveza, demokracije i vladavine prava; |
| --- | --- |

5.1.

istaknuti temeljnu ulogu europske obrane u očuvanju europskih interesa u pogledu sigurnosti te ulogu preuzetih međunarodnih obveza, demokracije i vladavine prava;

| 5.2. | istaknuti sposobnosti i stručnost obrambenih sektora vojske koje se tradicionalno smatra pokretačima istraživanja i inovacije te poduzetničkog i gospodarskog oporavka europske industrije; |
| --- | --- |

5.2.

istaknuti sposobnosti i stručnost obrambenih sektora vojske koje se tradicionalno smatra pokretačima istraživanja i inovacije te poduzetničkog i gospodarskog oporavka europske industrije;

| 5.3. | učvrstiti osjećaj europskog identiteta i pripadnosti Europskoj uniji putem zajedničkog okvira vrijednosti među građanima različitih zemalja; |
| --- | --- |

5.3.

učvrstiti osjećaj europskog identiteta i pripadnosti Europskoj uniji putem zajedničkog okvira vrijednosti među građanima različitih zemalja;

| 5.4. | jačati znanje, svijest i potporu europskih građana vojnoj organizaciji i institucionalnim obrambenim aktivnostima; |
| --- | --- |

5.4.

jačati znanje, svijest i potporu europskih građana vojnoj organizaciji i institucionalnim obrambenim aktivnostima;

| 5.5. | jačati znanje, osviještenost i potporu građana u kontekstu aktivnosti tehnološkog razvoja obrambenih instrumenata koji imaju izravan utjecaj na civilno društvo i razvoj zemlje; |
| --- | --- |

5.5.

jačati znanje, osviještenost i potporu građana u kontekstu aktivnosti tehnološkog razvoja obrambenih instrumenata koji imaju izravan utjecaj na civilno društvo i razvoj zemlje;

| 5.6. | razvijati komunikacijsku dimenziju novog zajedničkog pristupa kako bi se osiguralo sve pripremljenije i kvalificiranije osoblje u sektoru europske komunikacije. Aktivnosti će se temeljiti na načelu „kvalificirati i koordinirati”, osmišljenom u okviru pristupa europske koordinacije, usklađenog s NATO-om; |
| --- | --- |

5.6.

razvijati komunikacijsku dimenziju novog zajedničkog pristupa kako bi se osiguralo sve pripremljenije i kvalificiranije osoblje u sektoru europske komunikacije. Aktivnosti će se temeljiti na načelu „kvalificirati i koordinirati”, osmišljenom u okviru pristupa europske koordinacije, usklađenog s NATO-om;

| 5.7. | Kibersigurnost i kiberobrana područja su u kojima je obrana referentna točka u europskim okvirima, a javljaju se u kontekstu nastanka kiberprostora kao nove domene pored tradicionalnih vojnih domena. |
| --- | --- |

5.7.

Kibersigurnost i kiberobrana područja su u kojima je obrana referentna točka u europskim okvirima, a javljaju se u kontekstu nastanka kiberprostora kao nove domene pored tradicionalnih vojnih domena.

Bruxelles, 7. prosinca 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

(1)  SL C 288, 31.8.2017., str. 62.

1

(2)  Vidjeti Europsko vijeće, 22. – 23. lipnja 2017.

2

(3)  Vidjeti Zajedničku izjavu od 8. srpnja 2016.

3

(4)  ISO 14000 i ISO 18000, ISO14006 i ISO 45001, ISO 14006.

4

(5)  Europska unija, „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje”: lipanj 2016.,

5

https://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/eugs_review_web.pdf.

(6)  Zajednička deklaracija, Varšava, 8. srpnja 2016., http://www.nato.int/cps/en/natohq/official_texts_133163.htm.

6

(7)  Europsko udruženje svemirske i obrambene industrije, 2017.

7

(8)  SWD(2017) 228 final, točka 2. stavak 2.

8

(9)  Vidjeti točku 9.

9

(10)  Vidjeti npr. programe kao što su „Eurofighter Thypoon” ili „A400M”.

10

(11)  Zaključci Vijeća za vanjske poslove, 15 studenoga 2016.

11

(12)  Vidjeti fusnotu br. 2.

12

(13)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2016-0435+0+DOC+XML+V0//HR

13

(14)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2012-0456+0+DOC+XML+V0//EN

14

(15)  SL C 288, 31.8.2017., str. 62.; SL C 67, 6.3.2014., str. 125.; SL C 299, 4.10.2012., str. 17.; SL C 100, 30.4.2009., str. 114.; SL C 100, 30.4.2009., str. 109.

15

(16)  SL C 288, 31.8.2017., str. 62.

16

(17)  AEOS – ovlašteni gospodarski subjekt s odgovarajućim standardima za jamčenje sigurnosti međunarodnog lanca opskrbe.

17

(18)  EFSU: Europski fond za strateška ulaganja – vidjeti mišljenje SL C 75, 10.3.2017., str. 57.

18

(19)  Vidjeti bilješku 4.

19

---

| 11.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 129/58 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 129/58

---

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o

„Pokretanju Europskog fonda za obranu”

(COM(2017) 295 final)

(2018/C 129/09)

| Izvjestitelj: | Mihai IVAŞCU |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Fabien COUDERC |

Izvjestitelj:

Mihai IVAŞCU

Suizvjestitelj:

Fabien COUDERC

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 4. kolovoza 2017. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Odluka predsjedništva Odbora: | 16. lipnja 2017. |
| Nadležno tijelo: | Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene (CCMI) |
| Datum usvajanja u CCMI-ju: | 16. studenoga 2017. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 7. prosinca 2018. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 530 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 179/2/5 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 4. kolovoza 2017.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Odluka predsjedništva Odbora:

16. lipnja 2017.

Nadležno tijelo:

Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene (CCMI)

Datum usvajanja u CCMI-ju:

16. studenoga 2017.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

7. prosinca 2018.

Plenarno zasjedanje br.:

530

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

179/2/5

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO smatra da Europska unija mora preuzeti veću odgovornost za svoju obranu te da mora biti spremna i sposobna suzbiti svaku vanjsku prijetnju svojim građanima i svojem načinu života. |
| --- | --- |

1.1.

EGSO smatra da Europska unija mora preuzeti veću odgovornost za svoju obranu te da mora biti spremna i sposobna suzbiti svaku vanjsku prijetnju svojim građanima i svojem načinu života.

| 1.2. | U Europskom obrambenom akcijskom planu i Globalnoj strategiji ističe se da je važno da obrambena industrija EU-a postigne stratešku autonomiju kako bi EU postao važan i vjerodostojan akter u obrambenom sektoru. Europski fond za obranu ima jasnu svrhu poticanja suradnje među državama članicama u području istraživanja i tehnologije, razvoja te strateške nabave vojnih kapaciteta. Posebnu pažnju treba posvetiti povezivanju istraživanja i tehnologije s razvojem kapaciteta. |
| --- | --- |

1.2.

U Europskom obrambenom akcijskom planu i Globalnoj strategiji ističe se da je važno da obrambena industrija EU-a postigne stratešku autonomiju kako bi EU postao važan i vjerodostojan akter u obrambenom sektoru. Europski fond za obranu ima jasnu svrhu poticanja suradnje među državama članicama u području istraživanja i tehnologije, razvoja te strateške nabave vojnih kapaciteta. Posebnu pažnju treba posvetiti povezivanju istraživanja i tehnologije s razvojem kapaciteta.

| 1.3. | EGSO smatra da obrambena industrija ima važnu ulogu u europskom gospodarstvu, s obzirom na to da 1,4 milijuna radnih mjesta ovisi o njoj. Nedostatak koordinacije stoji nas između 25 i 100 milijardi EUR godišnje, što su neprihvatljive brojke u globalnom konkurentnom okruženju. |
| --- | --- |

1.3.

EGSO smatra da obrambena industrija ima važnu ulogu u europskom gospodarstvu, s obzirom na to da 1,4 milijuna radnih mjesta ovisi o njoj. Nedostatak koordinacije stoji nas između 25 i 100 milijardi EUR godišnje, što su neprihvatljive brojke u globalnom konkurentnom okruženju.

| 1.4. | EGSO odlučno preporučuje da države članice i Europska komisija upotrijebe Europski fond za obranu za zadržavanje ključnih industrijskih kapaciteta na europskom tlu i za osiguravanje da se europska sredstva troše na europske aktivnosti istraživanja i razvoja te na kupnju europskih oružanih sustava. |
| --- | --- |

1.4.

EGSO odlučno preporučuje da države članice i Europska komisija upotrijebe Europski fond za obranu za zadržavanje ključnih industrijskih kapaciteta na europskom tlu i za osiguravanje da se europska sredstva troše na europske aktivnosti istraživanja i razvoja te na kupnju europskih oružanih sustava.

| 1.5. | EGSO podupire pristup Europskog fonda za obranu usmjeren na konkurentnost, koji će zajamčiti pristup svim državama članicama i financiranje projekata koji će stvoriti dodanu vrijednost i najsuvremenije tehnologije. |
| --- | --- |

1.5.

EGSO podupire pristup Europskog fonda za obranu usmjeren na konkurentnost, koji će zajamčiti pristup svim državama članicama i financiranje projekata koji će stvoriti dodanu vrijednost i najsuvremenije tehnologije.

| 1.6. | EGSO smatra da bi Europska komisija, osim što osigurava financijska sredstva za industriju, trebala razviti okvir za intenzivniju komunikaciju među industrijskim akterima svih veličina iz svih država članica. |
| --- | --- |

1.6.

EGSO smatra da bi Europska komisija, osim što osigurava financijska sredstva za industriju, trebala razviti okvir za intenzivniju komunikaciju među industrijskim akterima svih veličina iz svih država članica.

| 1.7. | EGSO cijeni posebnu pozornost koja se u trenutačnom prijedlogu pridaje MSP-ovima, neovisno o tome iz koje zemlje dolaze. MSP-ovi su često izvor inovacija u područjima najsuvremenije tehnologije, kao što su informacijska i komunikacijska tehnologija te kibersigurnost. EGSO bi također pozdravio mehanizme za uključivanje MSP-ova, kao što je sustav bonusa koji bi povećao njihovu prekograničnu suradnju. |
| --- | --- |

1.7.

EGSO cijeni posebnu pozornost koja se u trenutačnom prijedlogu pridaje MSP-ovima, neovisno o tome iz koje zemlje dolaze. MSP-ovi su često izvor inovacija u područjima najsuvremenije tehnologije, kao što su informacijska i komunikacijska tehnologija te kibersigurnost. EGSO bi također pozdravio mehanizme za uključivanje MSP-ova, kao što je sustav bonusa koji bi povećao njihovu prekograničnu suradnju.

| 1.8. | EGSO čvrsto vjeruje da je nužno izgraditi snažne ključne kapacitete koji podupiru europske interese. Njih moraju definirati države članice u skladu sa svojim nacionalnim obrambenim politikama, europskim ciljevima i obvezama preuzetima u okviru NATO-a. |
| --- | --- |

1.8.

EGSO čvrsto vjeruje da je nužno izgraditi snažne ključne kapacitete koji podupiru europske interese. Njih moraju definirati države članice u skladu sa svojim nacionalnim obrambenim politikama, europskim ciljevima i obvezama preuzetima u okviru NATO-a.

| 1.9. | EGSO smatra da je prvenstveno potrebno usredotočiti se na tehnologije koje bi mogle imati ključnu ulogu u omogućavanju EU-u da postigne vodeću ulogu u tehnološkom napretku. To se može postići zajedničkim planiranjem na području obrane i utvrđivanjem plana za ključne kapacitete. |
| --- | --- |

1.9.

EGSO smatra da je prvenstveno potrebno usredotočiti se na tehnologije koje bi mogle imati ključnu ulogu u omogućavanju EU-u da postigne vodeću ulogu u tehnološkom napretku. To se može postići zajedničkim planiranjem na području obrane i utvrđivanjem plana za ključne kapacitete.

| 1.10. | EGSO preporučuje da se pri postupku dodjeljivanja ugovora u obzir uzimaju obvezni visoki socijalni standardi i standardi na području okoliša. |
| --- | --- |

1.10.

EGSO preporučuje da se pri postupku dodjeljivanja ugovora u obzir uzimaju obvezni visoki socijalni standardi i standardi na području okoliša.

| 1.11. | EGSO smatra da programi financiranja ne mogu biti isti kao i za druge sektore djelatnosti, s obzirom na osobitosti obrambenog sektora te sumnje i strah od razmjene znanja među poduzećima ili državama članicama. |
| --- | --- |

1.11.

EGSO smatra da programi financiranja ne mogu biti isti kao i za druge sektore djelatnosti, s obzirom na osobitosti obrambenog sektora te sumnje i strah od razmjene znanja među poduzećima ili državama članicama.

| 1.12. | EGSO smatra da je čim prije potrebno uspostaviti model upravljanja Europskim fondom za obranu koji bi trebao uključivati Europsku uniju, Europsku obrambenu agenciju, države članice i industrijski sektor. Komisija bi trebala razmotriti nove mogućnosti ograničavanja birokracije uključene u provedbu Europskog fonda za obranu. EGSO također smatra da bi Europski parlament trebao imati redovni pristup izvješćivanju kako bi mogao ocijeniti rad tog fonda. |
| --- | --- |

1.12.

EGSO smatra da je čim prije potrebno uspostaviti model upravljanja Europskim fondom za obranu koji bi trebao uključivati Europsku uniju, Europsku obrambenu agenciju, države članice i industrijski sektor. Komisija bi trebala razmotriti nove mogućnosti ograničavanja birokracije uključene u provedbu Europskog fonda za obranu. EGSO također smatra da bi Europski parlament trebao imati redovni pristup izvješćivanju kako bi mogao ocijeniti rad tog fonda.

| 1.13. | EGSO preporučuje da se ispita može li se minimalni broj zemalja koje sudjeluju u određenom prihvatljivom projektu povećati na tri kako se program Europskog fonda za obranu bude razvijao. |
| --- | --- |

1.13.

EGSO preporučuje da se ispita može li se minimalni broj zemalja koje sudjeluju u određenom prihvatljivom projektu povećati na tri kako se program Europskog fonda za obranu bude razvijao.

| 1.14. | EGSO smatra da će maksimalno povećanje broja država članica uključenih u Europski fond za obranu smanjiti redundanciju i potaknuti standardizaciju logistike i podsustava. Time će se također izbjeći udvostručavanje trenutačnih standarda NATO-a i smanjiti fragmentacija oružanih sustava. Stoga bi Europska obrambena agencija i odabrani industrijski konzorcij trebali blisko surađivati u ranim fazama razvoja svih odabranih projekata kako bi se utvrdile zajedničke norme i standardi. |
| --- | --- |

1.14.

EGSO smatra da će maksimalno povećanje broja država članica uključenih u Europski fond za obranu smanjiti redundanciju i potaknuti standardizaciju logistike i podsustava. Time će se također izbjeći udvostručavanje trenutačnih standarda NATO-a i smanjiti fragmentacija oružanih sustava. Stoga bi Europska obrambena agencija i odabrani industrijski konzorcij trebali blisko surađivati u ranim fazama razvoja svih odabranih projekata kako bi se utvrdile zajedničke norme i standardi.

| 1.15. | EGSO izražava sumnje u pogledu toga da „postoji razumno očekivanje da će razvoj dovesti do nabave”, s obzirom na to da u vojnim istraživanjima postoji mnogo primjera razvijenih projekata koje države kasnije nisu nabavile. EGSO poziva na utvrđivanje jasnih pravila u pogledu obveze kupnje uspješno razvijenih kapaciteta. |
| --- | --- |

1.15.

EGSO izražava sumnje u pogledu toga da „postoji razumno očekivanje da će razvoj dovesti do nabave”, s obzirom na to da u vojnim istraživanjima postoji mnogo primjera razvijenih projekata koje države kasnije nisu nabavile. EGSO poziva na utvrđivanje jasnih pravila u pogledu obveze kupnje uspješno razvijenih kapaciteta.

| 1.16. | EGSO smatra da bi u ranim fazama razvoja projekata financiranih u sklopu okvira kapaciteta trebalo biti moguće iskoristiti programe osposobljavanja koje sufinancira Europska unija. Kvalificirana radna snaga od ključne je važnosti za razvoj najsuvremenijih tehnologija u području obrane. |
| --- | --- |

1.16.

EGSO smatra da bi u ranim fazama razvoja projekata financiranih u sklopu okvira kapaciteta trebalo biti moguće iskoristiti programe osposobljavanja koje sufinancira Europska unija. Kvalificirana radna snaga od ključne je važnosti za razvoj najsuvremenijih tehnologija u području obrane.

| 1.17. | Nadalje, kao predstavničko tijelo organiziranog civilnog društva, EGSO je spreman osigurati stručna znanja i savjetovanje o svim pitanjima povezanima s gospodarskim i socijalnim aspektima Europskog fonda za obranu. |
| --- | --- |

1.17.

Nadalje, kao predstavničko tijelo organiziranog civilnog društva, EGSO je spreman osigurati stručna znanja i savjetovanje o svim pitanjima povezanima s gospodarskim i socijalnim aspektima Europskog fonda za obranu.

2.   Kontekst mišljenja, uključujući predmetni zakonodavni prijedlog

| 2.1. | Europa je suočena s nizom izvanrednih okolnosti s obzirom na geopolitičko okruženje. Sve veća nestabilnost u međunarodnom prostoru dovela je do stvaranja volatilnog sigurnosnog ozračja i, uslijed toga, brojnih konvencionalnih i nekonvencionalnih prijetnji. Građani Europe zahtijevaju uporabu svih raspoloživih sredstava za borbu protiv tih izazova. |
| --- | --- |

2.1.

Europa je suočena s nizom izvanrednih okolnosti s obzirom na geopolitičko okruženje. Sve veća nestabilnost u međunarodnom prostoru dovela je do stvaranja volatilnog sigurnosnog ozračja i, uslijed toga, brojnih konvencionalnih i nekonvencionalnih prijetnji. Građani Europe zahtijevaju uporabu svih raspoloživih sredstava za borbu protiv tih izazova.

| 2.2. | Kako bi ponovo učvrstila svoju ulogu na međunarodnoj sceni, Europa mora biti sposobna djelotvorno i neovisno suprotstaviti se vanjskim prijetnjama. U trenutačnom geopolitičkom kontekstu, projiciranje moći na Bliskom istoku i u Africi ključno je za sigurnost i dobrobit europskih građana. |
| --- | --- |

2.2.

Kako bi ponovo učvrstila svoju ulogu na međunarodnoj sceni, Europa mora biti sposobna djelotvorno i neovisno suprotstaviti se vanjskim prijetnjama. U trenutačnom geopolitičkom kontekstu, projiciranje moći na Bliskom istoku i u Africi ključno je za sigurnost i dobrobit europskih građana.

| 2.3. | Nakon što je od 2006. godine neprekidni pad potrošnje dosegao 27 %, a potrošnja na istraživanje i tehnologiju u sklopu suradničkog okvira se smanjila više od 30 %, države EU27 su 2014. potrošile oko 2 milijarde EUR na istraživanje i tehnologiju u području obrane. Istodobno, SAD je na istraživanje i tehnologiju na području obrane trošio 9 milijardi EUR godišnje, a Rusija je između 2012. i 2014. udvostručila svoju potrošnju na istraživanje i razvoj na području obrane. Prema nedavno prikupljenim podacima, i Kina je povećala svoja ulaganja na na istraživanje i razvoj na području obrane. (1) |
| --- | --- |

2.3.

Nakon što je od 2006. godine neprekidni pad potrošnje dosegao 27 %, a potrošnja na istraživanje i tehnologiju u sklopu suradničkog okvira se smanjila više od 30 %, države EU27 su 2014. potrošile oko 2 milijarde EUR na istraživanje i tehnologiju u području obrane. Istodobno, SAD je na istraživanje i tehnologiju na području obrane trošio 9 milijardi EUR godišnje, a Rusija je između 2012. i 2014. udvostručila svoju potrošnju na istraživanje i razvoj na području obrane. Prema nedavno prikupljenim podacima, i Kina je povećala svoja ulaganja na na istraživanje i razvoj na području obrane. (1)

| 2.4. | Uloga Europskog fonda za obranu, kao dijela Europskog obrambenog akcijskog plana (2), jest pomoći državama članicama u koordiniranju i boljoj uporabi sredstava koje su spremne utrošiti na obranu, izbjegavajući udvostručavanje, i to za djelatnosti u rasponu od istraživanja i razvoja do nabave obrambenih kapaciteta. EGSO je već izrazio svoju potporu stvaranju europske obrambene unije te je pozdravio uspostavu Europskog fonda za obranu (3). |
| --- | --- |

2.4.

Uloga Europskog fonda za obranu, kao dijela Europskog obrambenog akcijskog plana (2), jest pomoći državama članicama u koordiniranju i boljoj uporabi sredstava koje su spremne utrošiti na obranu, izbjegavajući udvostručavanje, i to za djelatnosti u rasponu od istraživanja i razvoja do nabave obrambenih kapaciteta. EGSO je već izrazio svoju potporu stvaranju europske obrambene unije te je pozdravio uspostavu Europskog fonda za obranu (3).

| 2.5. | Europski fond za obranu ima dva zasebna okvira koji se nadopunjuju: okvir istraživanja i okvir kapaciteta, a oba koordinira Koordinacijski odbor. Okvir istraživanja u potpunosti će se financirati iz proračuna EU-a te će promicati suradničke projekte za razvoj obrambenih kapaciteta nakon sporazuma koji sklope države članice. Okvir kapaciteta uglavnom će se financirati iz doprinosa država članica. |
| --- | --- |

2.5.

Europski fond za obranu ima dva zasebna okvira koji se nadopunjuju: okvir istraživanja i okvir kapaciteta, a oba koordinira Koordinacijski odbor. Okvir istraživanja u potpunosti će se financirati iz proračuna EU-a te će promicati suradničke projekte za razvoj obrambenih kapaciteta nakon sporazuma koji sklope države članice. Okvir kapaciteta uglavnom će se financirati iz doprinosa država članica.

| 2.6. | EGSO uviđa da je u postojećem sigurnosnom okruženju u kojem dominiraju teroristički napadi na europskom tlu, hibridni rat i kibernetički napadi sve teže razlikovati unutarnju i vanjsku sigurnost, koje postaju sve više međuovisne. |
| --- | --- |

2.6.

EGSO uviđa da je u postojećem sigurnosnom okruženju u kojem dominiraju teroristički napadi na europskom tlu, hibridni rat i kibernetički napadi sve teže razlikovati unutarnju i vanjsku sigurnost, koje postaju sve više međuovisne.

3.   Odnos Europskog fonda za obranu i europske obrambene industrije; Posebnosti

| 3.1. | Obrambeni kapaciteti i sposobnost obrane naših vanjskih granica blisko su povezani s jakom industrijskom bazom. EGSO stoga preporučuje da mjere koje se poduzimaju na europskoj razini kao potpora zajedničkoj obrani moraju omogućiti da industrija ostane na europskom tlu. Poslovne strategije mogle bi potaknuti obrambene industrije na to da odabiru podugovaratelje izvan EU-a i da im stoga dio opskrbnog lanca bude u inozemstvu. EGSO smatra da bi uporabu europskih sredstava za podupiranje stranih ugovaratelja trebalo što je moguće više ograničiti i da poslovne odluke ne bi trebale biti na štetu strateške autonomije. |
| --- | --- |

3.1.

Obrambeni kapaciteti i sposobnost obrane naših vanjskih granica blisko su povezani s jakom industrijskom bazom. EGSO stoga preporučuje da mjere koje se poduzimaju na europskoj razini kao potpora zajedničkoj obrani moraju omogućiti da industrija ostane na europskom tlu. Poslovne strategije mogle bi potaknuti obrambene industrije na to da odabiru podugovaratelje izvan EU-a i da im stoga dio opskrbnog lanca bude u inozemstvu. EGSO smatra da bi uporabu europskih sredstava za podupiranje stranih ugovaratelja trebalo što je moguće više ograničiti i da poslovne odluke ne bi trebale biti na štetu strateške autonomije.

| 3.2. | Glavni prioritet Europskog fonda za obranu trebao bi biti povećanje konkurentnosti europske industrije uz istodoban razvoj tehnologija ključnih za postojanje i samostalnost obrambenog sektora EU-a. |
| --- | --- |

3.2.

Glavni prioritet Europskog fonda za obranu trebao bi biti povećanje konkurentnosti europske industrije uz istodoban razvoj tehnologija ključnih za postojanje i samostalnost obrambenog sektora EU-a.

| 3.3. | Umjetna inteligencija, tehnologije velike količine podataka, računalstvo u oblaku, kibernetički napadi, bespilotne letjelice, hibridne i transnacionalne prijetnje itd. korjenito su izmijenili obrambeni sektor. Nove tehnologije i opasnosti zahtijevaju nove protumjere. Jedno je sigurno, a to je da međusobnom suradnjom možemo bolje riješiti i spriječiti te izazove. Potrebna je sustavnija suradnja, zajedno s ulaganjem zajedničkih napora u razvoj tehnologija i koordiniranih mjera u pogledu nabave kapaciteta. |
| --- | --- |

3.3.

Umjetna inteligencija, tehnologije velike količine podataka, računalstvo u oblaku, kibernetički napadi, bespilotne letjelice, hibridne i transnacionalne prijetnje itd. korjenito su izmijenili obrambeni sektor. Nove tehnologije i opasnosti zahtijevaju nove protumjere. Jedno je sigurno, a to je da međusobnom suradnjom možemo bolje riješiti i spriječiti te izazove. Potrebna je sustavnija suradnja, zajedno s ulaganjem zajedničkih napora u razvoj tehnologija i koordiniranih mjera u pogledu nabave kapaciteta.

| 3.4. | EGSO bi želio ukazati na to da postoji snažan gospodarski poticaj za veću suradnju. U obrambenoj industriji izravno ili neizravno zaposleno je više od 1,4 milijuna visokokvalificiranih osoba, a svaki uloženi euro stvara povrat u vrijednosti od 1,6 EUR. Nedostatak koordinacije u tom području Europu stoji između 25 i 100 milijardi EUR godišnje (4). |
| --- | --- |

3.4.

EGSO bi želio ukazati na to da postoji snažan gospodarski poticaj za veću suradnju. U obrambenoj industriji izravno ili neizravno zaposleno je više od 1,4 milijuna visokokvalificiranih osoba, a svaki uloženi euro stvara povrat u vrijednosti od 1,6 EUR. Nedostatak koordinacije u tom području Europu stoji između 25 i 100 milijardi EUR godišnje (4).

| 3.5. | Taj nedostatak suradnje dovodi do velikog broja suvišnih oružanih sustava, nepostojanja ekonomije razmjera u obrambenoj industriji te smanjenja mogućnosti korištenja naših oružanih snaga. U EU-u postoji 178 različitih oružanih sustava, u usporedbi s njih 30 u SAD-u, te 17 različitih vrsta glavnih vojnih tenkova, dok u SAD-u postoji samo jedna. To jasno ukazuje na neučinkovitu potrošnju proračuna za obranu i nedovoljnu interoperabilnost obrambene opreme. |
| --- | --- |

3.5.

Taj nedostatak suradnje dovodi do velikog broja suvišnih oružanih sustava, nepostojanja ekonomije razmjera u obrambenoj industriji te smanjenja mogućnosti korištenja naših oružanih snaga. U EU-u postoji 178 različitih oružanih sustava, u usporedbi s njih 30 u SAD-u, te 17 različitih vrsta glavnih vojnih tenkova, dok u SAD-u postoji samo jedna. To jasno ukazuje na neučinkovitu potrošnju proračuna za obranu i nedovoljnu interoperabilnost obrambene opreme.

| 3.6. | EGSO podsjeća na to da se istraživanje i tehnologije u području učinkovite obrane temelje na kvalificiranoj radnoj snazi. Ambiciozno i solidno osposobljavanje i strukovno obrazovanje u obrambenim industrijama ključno je za uspješne projekte kojima se nastoji postići tehnološki napredak. |
| --- | --- |

3.6.

EGSO podsjeća na to da se istraživanje i tehnologije u području učinkovite obrane temelje na kvalificiranoj radnoj snazi. Ambiciozno i solidno osposobljavanje i strukovno obrazovanje u obrambenim industrijama ključno je za uspješne projekte kojima se nastoji postići tehnološki napredak.

| 3.7. | EGSO bi želio istaknuti da već postoje slučajevi dokazano uspješne zajedničke vojne suradnje u području istraživanja i nabave. Avion Eurofighter Typhoon, projektil Meteor, razarač klase Horizon i fregata FREMM samo su neki od primjera takve vrste projekta. |
| --- | --- |

3.7.

EGSO bi želio istaknuti da već postoje slučajevi dokazano uspješne zajedničke vojne suradnje u području istraživanja i nabave. Avion Eurofighter Typhoon, projektil Meteor, razarač klase Horizon i fregata FREMM samo su neki od primjera takve vrste projekta.

| 3.8. | EGSO-u nije jasno kako države članice koje se obvežu na razvojni projekt mogu dokazati da je „razumno očekivati da će razvoj dovesti do nabave”, s obzirom na to da u području vojnih istraživanja postoji mnogo primjera razvijenih projekata koje države kasnije nisu naručile (5). Mogućnošću sufinanciranja rane faze razvoja novih kapaciteta iz proračuna EU-a nastoje se smanjiti industrijski rizici, no to je ostvarivo samo ako se klijenti obvežu na kupnju uspješno razvijenih kapaciteta. |
| --- | --- |

3.8.

EGSO-u nije jasno kako države članice koje se obvežu na razvojni projekt mogu dokazati da je „razumno očekivati da će razvoj dovesti do nabave”, s obzirom na to da u području vojnih istraživanja postoji mnogo primjera razvijenih projekata koje države kasnije nisu naručile (5). Mogućnošću sufinanciranja rane faze razvoja novih kapaciteta iz proračuna EU-a nastoje se smanjiti industrijski rizici, no to je ostvarivo samo ako se klijenti obvežu na kupnju uspješno razvijenih kapaciteta.

| 3.9. | Svih 28 država članica zajedno čine drugog po redu najvećeg vojnog potrošača na svijetu. Međutim, dok su sve velike sile povećale svoju potrošnju na obranu, izdaci za obranu EU27 su se u razdoblju od 2005. do 2015. godine smanjili za gotovo 11 % (6). Samo su četiri od 28 država članica dosegle ciljanu vrijednost NATO-a za potrošnju od 2 % BDP-a. Rashodi za istraživanje i tehnologiju u području obrane znatno su smanjeni u nacionalnim proračunima. U razdoblju od 2006. do 2013. godine, izdaci za istraživanje i tehnologiju u području obrane u 27 država članica koje sudjeluju u radu Europske obrambene agencije smanjili su se za 27 % (7). |
| --- | --- |

3.9.

Svih 28 država članica zajedno čine drugog po redu najvećeg vojnog potrošača na svijetu. Međutim, dok su sve velike sile povećale svoju potrošnju na obranu, izdaci za obranu EU27 su se u razdoblju od 2005. do 2015. godine smanjili za gotovo 11 % (6). Samo su četiri od 28 država članica dosegle ciljanu vrijednost NATO-a za potrošnju od 2 % BDP-a. Rashodi za istraživanje i tehnologiju u području obrane znatno su smanjeni u nacionalnim proračunima. U razdoblju od 2006. do 2013. godine, izdaci za istraživanje i tehnologiju u području obrane u 27 država članica koje sudjeluju u radu Europske obrambene agencije smanjili su se za 27 % (7).

| 3.10. | EGSO smatra da se problem koji predstavljaju poduzeća u području obrane sa sjedištem u UK-u mora riješiti u ranoj fazi, u kontekstu njihova interesa za europske razvojne programe i istaknute uloge UK-a u obrani. EU želi zadržati britansko znanje i iskustvo. |
| --- | --- |

3.10.

EGSO smatra da se problem koji predstavljaju poduzeća u području obrane sa sjedištem u UK-u mora riješiti u ranoj fazi, u kontekstu njihova interesa za europske razvojne programe i istaknute uloge UK-a u obrani. EU želi zadržati britansko znanje i iskustvo.

| 3.11. | Iako Europska komisija osigurava financiranje okvira istraživanja, države članice bit će te koje će donositi odluke o nabavi kapaciteta i ulagati u njih. U toj cijeloj strukturi industrija je ta koja ustvari provodi istraživanje i razvoji razvija obrambene kapacitete. EGSO smatra da bi Komisija, osim što osigurava financijska sredstva za industriju, trebala razviti okvir za bolju komunikaciju svih industrijskih aktera uključenih u obrambeni sektor EU-a. |
| --- | --- |

3.11.

Iako Europska komisija osigurava financiranje okvira istraživanja, države članice bit će te koje će donositi odluke o nabavi kapaciteta i ulagati u njih. U toj cijeloj strukturi industrija je ta koja ustvari provodi istraživanje i razvoji razvija obrambene kapacitete. EGSO smatra da bi Komisija, osim što osigurava financijska sredstva za industriju, trebala razviti okvir za bolju komunikaciju svih industrijskih aktera uključenih u obrambeni sektor EU-a.

4.   Korisnici: velika poduzeća i MSP-ovi

| 4.1. | EGSO smatra da će države članice i dalje imati ključnu ulogu u razvoju sigurnosti te da nijedna od trenutačnih inicijativa na europskoj razini to neće promijeniti. |
| --- | --- |

4.1.

EGSO smatra da će države članice i dalje imati ključnu ulogu u razvoju sigurnosti te da nijedna od trenutačnih inicijativa na europskoj razini to neće promijeniti.

| 4.2. | EGSO smatra da bi Europski fond za obranu trebao biti samo program usmjeren na konkurentnost u okviru kojeg se najrelevantniji i najkonkurentniji projekti financiraju neovisno o geografskim ili socijalnim aspektima. Međutim, potrebno je poduzeti korake u cilju jamčenja pravednog pristupa za sve države članice i poticanja povezivanja manjih poduzeća radi prekogranične suradnje. |
| --- | --- |

4.2.

EGSO smatra da bi Europski fond za obranu trebao biti samo program usmjeren na konkurentnost u okviru kojeg se najrelevantniji i najkonkurentniji projekti financiraju neovisno o geografskim ili socijalnim aspektima. Međutim, potrebno je poduzeti korake u cilju jamčenja pravednog pristupa za sve države članice i poticanja povezivanja manjih poduzeća radi prekogranične suradnje.

| 4.3. | EGSO je uvjeren da MSP-ovi imaju ključnu ulogu u našem gospodarstvu. Pozdravlja se poticanje MSP-ova i drugih poduzeća srednje tržišne kapitalizacije uključenih u obrambenu industriju. Štoviše, novoosnovana i mala poduzeća često su izvor inovacija u područjima najsuvremenije tehnologije, kao što su informacijska i komunikacijska tehnologija te kibersigurnost. EGSO to snažno podupire i smatra iznimno važnim da glavni cilj bude da svi MSP-ovi, neovisno o tome iz koje zemlje dolaze, imaju jednake mogućnosti. |
| --- | --- |

4.3.

EGSO je uvjeren da MSP-ovi imaju ključnu ulogu u našem gospodarstvu. Pozdravlja se poticanje MSP-ova i drugih poduzeća srednje tržišne kapitalizacije uključenih u obrambenu industriju. Štoviše, novoosnovana i mala poduzeća često su izvor inovacija u područjima najsuvremenije tehnologije, kao što su informacijska i komunikacijska tehnologija te kibersigurnost. EGSO to snažno podupire i smatra iznimno važnim da glavni cilj bude da svi MSP-ovi, neovisno o tome iz koje zemlje dolaze, imaju jednake mogućnosti.

| 4.4. | EGSO je shvaćanja da je Europski fond za obranu osmišljen u cilju podupiranja konkurentnosti europske obrambene industrije. Iako bi Europska komisija trebala promicati uključiv pristup u radu fonda, on se ne bi trebao upotrebljavati kao regionalni razvojni fond. To bi moglo dovesti do odviše razgranate raspodjele sredstava te ne bi bilo djelotvorno u suzbijanju fragmentacije europskih obrambenih sustava. |
| --- | --- |

4.4.

EGSO je shvaćanja da je Europski fond za obranu osmišljen u cilju podupiranja konkurentnosti europske obrambene industrije. Iako bi Europska komisija trebala promicati uključiv pristup u radu fonda, on se ne bi trebao upotrebljavati kao regionalni razvojni fond. To bi moglo dovesti do odviše razgranate raspodjele sredstava te ne bi bilo djelotvorno u suzbijanju fragmentacije europskih obrambenih sustava.

| 4.5. | Želi li se osigurati uključivost, fond ne treba namijeniti samo velikim akterima. Znatan dio fonda trebao bi biti namijenjen MSP-ovima, primjerice utvrđivanjem manjih projekata. EGSO bi također pozdravio mehanizme kao što je sustav bonusa koji bi povećao prekograničnu suradnju MSP-ova. |
| --- | --- |

4.5.

Želi li se osigurati uključivost, fond ne treba namijeniti samo velikim akterima. Znatan dio fonda trebao bi biti namijenjen MSP-ovima, primjerice utvrđivanjem manjih projekata. EGSO bi također pozdravio mehanizme kao što je sustav bonusa koji bi povećao prekograničnu suradnju MSP-ova.

| 4.6. | EGSO razumije razlog za stopostotno financiranje istraživanja i tehnologije u području obrambenih aktivnosti sredstvima EU-a, nasuprot tradicionalnom sufinanciranju civilnih aktivnosti koje provodi EU. Vrlo ograničen broj klijenata (uglavnom nacionalna ministarstva obrane) otežava industrijama da amortiziraju rizike povezane s razvojem novog proizvoda na predvidljivijem tržištu. Neovisno o tome hoće li budući fond u narednom višegodišnjem financijskom okviru biti obuhvaćen istim krovnim okvirom kao i ostali fondovi za istraživanje, potrebno je riješiti pitanje tih osobitosti. |
| --- | --- |

4.6.

EGSO razumije razlog za stopostotno financiranje istraživanja i tehnologije u području obrambenih aktivnosti sredstvima EU-a, nasuprot tradicionalnom sufinanciranju civilnih aktivnosti koje provodi EU. Vrlo ograničen broj klijenata (uglavnom nacionalna ministarstva obrane) otežava industrijama da amortiziraju rizike povezane s razvojem novog proizvoda na predvidljivijem tržištu. Neovisno o tome hoće li budući fond u narednom višegodišnjem financijskom okviru biti obuhvaćen istim krovnim okvirom kao i ostali fondovi za istraživanje, potrebno je riješiti pitanje tih osobitosti.

| 4.7. | Čvrsto vjerujemo da će Europski fond za obranu biti snažan poticaj državama članicama da „kupuju europsko” kada je riječ o budućoj nabavi u području obrane, čime se jamči gospodarski razvoj i štite znanje i industrijska baza, što je nužno za održavanje vojnog kapaciteta na globalnoj razini. EGSO podržava ideju prema kojoj bi se države članice trebale obvezati na kupnju tehnologija i kapaciteta ostvarenih u okviru uspješnih istraživačkih i tehnoloških projekata Europskog fonda za obranu. |
| --- | --- |

4.7.

Čvrsto vjerujemo da će Europski fond za obranu biti snažan poticaj državama članicama da „kupuju europsko” kada je riječ o budućoj nabavi u području obrane, čime se jamči gospodarski razvoj i štite znanje i industrijska baza, što je nužno za održavanje vojnog kapaciteta na globalnoj razini. EGSO podržava ideju prema kojoj bi se države članice trebale obvezati na kupnju tehnologija i kapaciteta ostvarenih u okviru uspješnih istraživačkih i tehnoloških projekata Europskog fonda za obranu.

5.   Zajedničko planiranje obrane i plan za ključne kapacitete

| 5.1. | EGSO preporučuje da države članice zajedno s Europskom komisijom i Europskom obrambenom agencijom utvrde zajednički plan obrane i plan za ključne kapacitete kako bi mogle odrediti prioritete na području istraživanja i tehnologije te potrebne vojne kapacitete kako za države članice, tako i za potrebe europske obrane. |
| --- | --- |

5.1.

EGSO preporučuje da države članice zajedno s Europskom komisijom i Europskom obrambenom agencijom utvrde zajednički plan obrane i plan za ključne kapacitete kako bi mogle odrediti prioritete na području istraživanja i tehnologije te potrebne vojne kapacitete kako za države članice, tako i za potrebe europske obrane.

| 5.2. | S obzirom na svoje vrlo ograničeno dosadašnje iskustvo s takvom vrstom programa (u suštini, samo pokusni projekt i početak pripremnog djelovanja), Europska unija svoj prijedlog nije izradila na osnovi jasnih pokazatelja i još nema jasan plan za ključne kapacitete. Nacrt toga plana bit će izrađen 2018. godine. |
| --- | --- |

5.2.

S obzirom na svoje vrlo ograničeno dosadašnje iskustvo s takvom vrstom programa (u suštini, samo pokusni projekt i početak pripremnog djelovanja), Europska unija svoj prijedlog nije izradila na osnovi jasnih pokazatelja i još nema jasan plan za ključne kapacitete. Nacrt toga plana bit će izrađen 2018. godine.

| 5.3. | Planom za ključne kapacitete trebalo bi osigurati da Europska unija ide u smjeru strateške autonomije te utvrditi koje tehnologije treba razviti kako bi EU zadržao vodeći položaj u području ključnih kapaciteta te se oslobodio svoje ovisnosti o vanjskim akterima. EGSO smatra da je razvoj tehnologija i kapaciteta koji nadilaze okvire pojedinačnih potreba država članica ključan za uspjeh Europskog fonda za obranu. |
| --- | --- |

5.3.

Planom za ključne kapacitete trebalo bi osigurati da Europska unija ide u smjeru strateške autonomije te utvrditi koje tehnologije treba razviti kako bi EU zadržao vodeći položaj u području ključnih kapaciteta te se oslobodio svoje ovisnosti o vanjskim akterima. EGSO smatra da je razvoj tehnologija i kapaciteta koji nadilaze okvire pojedinačnih potreba država članica ključan za uspjeh Europskog fonda za obranu.

| 5.4. | EGSO snažno podupire pristup istraživanju koji se temelji na razvoju kapaciteta. U tom pogledu smatramo da sva istraživanja koja se provode u okviru Europskog fonda za obranu moraju biti usmjerena na ključne kapacitete koji su Europi potrebni kako bi mogla slobodno djelovati i odlučivati. |
| --- | --- |

5.4.

EGSO snažno podupire pristup istraživanju koji se temelji na razvoju kapaciteta. U tom pogledu smatramo da sva istraživanja koja se provode u okviru Europskog fonda za obranu moraju biti usmjerena na ključne kapacitete koji su Europi potrebni kako bi mogla slobodno djelovati i odlučivati.

| 5.5. | Tehnološka premoć od ključne je važnosti u trenutačnom sigurnosnom okruženju. EGSO stoga smatra da Europski fond za obranu, a posebno Europski program istraživanja u području obrane (EDRP), moraju osigurati da Europa ostane predvodnik u tehnološkom napretku u području vojnih istraživanja. Namjena sredstava za projekte za tehnološku demonstraciju koji će podupirati buduće zajedničke programe može pomoći u tom pogledu. |
| --- | --- |

5.5.

Tehnološka premoć od ključne je važnosti u trenutačnom sigurnosnom okruženju. EGSO stoga smatra da Europski fond za obranu, a posebno Europski program istraživanja u području obrane (EDRP), moraju osigurati da Europa ostane predvodnik u tehnološkom napretku u području vojnih istraživanja. Namjena sredstava za projekte za tehnološku demonstraciju koji će podupirati buduće zajedničke programe može pomoći u tom pogledu.

| 5.6. | EGSO je mišljenja da je pri uspostavi plana za ključne kapacitete potrebno planirati i razmotriti cijeli životni ciklus predmetnog područja tehnologije. Nadalje, razvoj i istraživanje te razvoj kapaciteta treba planirati zajednički i koordinirati ih između EU-a i država članica, uzimajući u obzir naše obveze preuzete u okviru partnerstva s NATO-om. |
| --- | --- |

5.6.

EGSO je mišljenja da je pri uspostavi plana za ključne kapacitete potrebno planirati i razmotriti cijeli životni ciklus predmetnog područja tehnologije. Nadalje, razvoj i istraživanje te razvoj kapaciteta treba planirati zajednički i koordinirati ih između EU-a i država članica, uzimajući u obzir naše obveze preuzete u okviru partnerstva s NATO-om.

6.   Područja ulaganja i programi financiranja

| 6.1. | Europska komisija predlaže ambiciozno financiranje za oba okvira Europskog fonda za obranu:






  — | 90 milijuna EUR od 2017. do 2020. godine za pripremno djelovanje |
| --- | --- | --- |

6.1.

Europska komisija predlaže ambiciozno financiranje za oba okvira Europskog fonda za obranu:

—

90 milijuna EUR od 2017. do 2020. godine za pripremno djelovanje

| — | 500 milijuna EUR godišnje za Europski program istraživanja u području obrane |
| --- | --- |

—

500 milijuna EUR godišnje za Europski program istraživanja u području obrane

| — | 500 milijuna EUR u 2019. i 2020. godini za Europski program industrijskog razvoja u području obrane |
| --- | --- |

—

500 milijuna EUR u 2019. i 2020. godini za Europski program industrijskog razvoja u području obrane

| — | 1 milijarda EUR godišnje, s početkom od 2021. godine, u okviru narednog višegodišnjeg financijskog okvira. |
| --- | --- |

—

1 milijarda EUR godišnje, s početkom od 2021. godine, u okviru narednog višegodišnjeg financijskog okvira.

| 6.2. | EGSO smatra da ulaganja moraju biti usmjerena prema tehnologijama koje su ključne za obranu EU-a, a u pogledu kojih smo ovisni, ili bismo mogli postati ovisni, o vanjskim dobavljačima. EGSO također smatra da je prvenstveno potrebno usredotočiti se na tehnologije koje bi mogle biti odlučujuće za dovođenje EU-a u vodeći položaj u tehnološkom napretku u raznim područjima. |
| --- | --- |

6.2.

EGSO smatra da ulaganja moraju biti usmjerena prema tehnologijama koje su ključne za obranu EU-a, a u pogledu kojih smo ovisni, ili bismo mogli postati ovisni, o vanjskim dobavljačima. EGSO također smatra da je prvenstveno potrebno usredotočiti se na tehnologije koje bi mogle biti odlučujuće za dovođenje EU-a u vodeći položaj u tehnološkom napretku u raznim područjima.

| 6.3. | EGSO podupire odvojeno financiranje dvaju okvira, odnosno financiranje okvira istraživanja sredstvima EU-a i financiranje iz proračuna država članica za okvir kapaciteta. EGSO je već iskazao svoje stajalište da „sve dok Unija nema vlastiti varijabilni prihod, nabava vojnih kapaciteta oružanih snaga ostaje odgovornost država članica. [...] EGSO naglašava da se proračun EU-a u skladu s člankom 41. UEU-a ne smije koristiti za financiranje vojnih operacija. Odstupanje od ovog načela bilo bi također u suprotnosti s posebnom prirodom sigurnosne i obrambene politike određenih država članica (članak 42. stavak 1. UEU-a)” (8). |
| --- | --- |

6.3.

EGSO podupire odvojeno financiranje dvaju okvira, odnosno financiranje okvira istraživanja sredstvima EU-a i financiranje iz proračuna država članica za okvir kapaciteta. EGSO je već iskazao svoje stajalište da „sve dok Unija nema vlastiti varijabilni prihod, nabava vojnih kapaciteta oružanih snaga ostaje odgovornost država članica. [...] EGSO naglašava da se proračun EU-a u skladu s člankom 41. UEU-a ne smije koristiti za financiranje vojnih operacija. Odstupanje od ovog načela bilo bi također u suprotnosti s posebnom prirodom sigurnosne i obrambene politike određenih država članica (članak 42. stavak 1. UEU-a)” (8).

| 6.4. | EGSO preporučuje da se Europski fond za obranu upotrebljava kao financijski alat za podupiranje razvoja kapaciteta u područjima u kojima europska obrambena industrija trenutačno ovisi o vanjskim izvorima. Razvoj tih kapaciteta u Europi omogućit će više strateških rješenja te će sektoru istodobno donijeti vrijedna znanja, tehnologije i radna mjesta. |
| --- | --- |

6.4.

EGSO preporučuje da se Europski fond za obranu upotrebljava kao financijski alat za podupiranje razvoja kapaciteta u područjima u kojima europska obrambena industrija trenutačno ovisi o vanjskim izvorima. Razvoj tih kapaciteta u Europi omogućit će više strateških rješenja te će sektoru istodobno donijeti vrijedna znanja, tehnologije i radna mjesta.

| 6.5. | EGSO je uvjeren da će razina financiranja predložena za okvir istraživanja Europskog fonda za obranu omogućiti velike poticaje za inovativno istraživanje. Time će EU postati četvrti po redu najveći financijer istraživanja u području obrane u Europi. Međutim, taj fond ne smije biti štetan za druge ključne europske razvojne projekte. |
| --- | --- |

6.5.

EGSO je uvjeren da će razina financiranja predložena za okvir istraživanja Europskog fonda za obranu omogućiti velike poticaje za inovativno istraživanje. Time će EU postati četvrti po redu najveći financijer istraživanja u području obrane u Europi. Međutim, taj fond ne smije biti štetan za druge ključne europske razvojne projekte.

| 6.6. | EGSO smatra da je osmišljavanje programa financiranja za Europski fond za obranu iznimno važan kako bi se zajamčila potpuna predanost industrije i potakla uspostava produktivnih konzorcija koji bi uključivali što više država članica. Zbog osobitosti obrambenog sektora te sumnji i straha od razmjene znanja među poduzećima i državama članicama, programi financiranja ne mogu biti isti kao i za druge sektore djelatnosti. |
| --- | --- |

6.6.

EGSO smatra da je osmišljavanje programa financiranja za Europski fond za obranu iznimno važan kako bi se zajamčila potpuna predanost industrije i potakla uspostava produktivnih konzorcija koji bi uključivali što više država članica. Zbog osobitosti obrambenog sektora te sumnji i straha od razmjene znanja među poduzećima i državama članicama, programi financiranja ne mogu biti isti kao i za druge sektore djelatnosti.

7.   Upravljanje

| 7.1. | Iz prijedloga Europske komisije nije jasno kakav će biti model upravljanja Europskim fondom za obranu. EGSO smatra da je čim prije potrebno uspostaviti model upravljanja Europskim fondom za obranu koji bi trebao uključivati Europsku uniju, Europsku obrambenu agenciju i države članice, te industrijski sektor. |
| --- | --- |

7.1.

Iz prijedloga Europske komisije nije jasno kakav će biti model upravljanja Europskim fondom za obranu. EGSO smatra da je čim prije potrebno uspostaviti model upravljanja Europskim fondom za obranu koji bi trebao uključivati Europsku uniju, Europsku obrambenu agenciju i države članice, te industrijski sektor.

| 7.2. | EGSO smatra da je potrebno intenzivirati rasprave između država članica u cilju postizanja dogovora o modelu upravljanja Europskim fondom za obranu (u pogledu oba okvira) te o narednom višegodišnjem financijskom okviru. Iako je predstavljen kao još jedan istraživački i razvojni program, EGSO ističe da je obrambeni sektor jedinstven i da postoji nekoliko osobitosti kojima bi trebalo upravljati na osnovi različitih ali jasnih pravila. Ta je pravila potrebno čim prije dogovoriti. |
| --- | --- |

7.2.

EGSO smatra da je potrebno intenzivirati rasprave između država članica u cilju postizanja dogovora o modelu upravljanja Europskim fondom za obranu (u pogledu oba okvira) te o narednom višegodišnjem financijskom okviru. Iako je predstavljen kao još jedan istraživački i razvojni program, EGSO ističe da je obrambeni sektor jedinstven i da postoji nekoliko osobitosti kojima bi trebalo upravljati na osnovi različitih ali jasnih pravila. Ta je pravila potrebno čim prije dogovoriti.

| 7.3. | EGSO također skreće pozornost na činjenicu da bi oba okvira bilo potrebno pobliže koordinirati s ostalim nacionalnim i međunarodnim programima u slučaju kada su uključene države članice. |
| --- | --- |

7.3.

EGSO također skreće pozornost na činjenicu da bi oba okvira bilo potrebno pobliže koordinirati s ostalim nacionalnim i međunarodnim programima u slučaju kada su uključene države članice.

| 7.4. | Iako se kriteriji triju poduzeća iz dviju država članica zasad čine prikladnima, EGSO smatra da bi se, nakon što program dosegne zreliju fazu, minimalno trebale zahtijevati tri zemlje radi poticanja veće sinergije među državama članicama. |
| --- | --- |

7.4.

Iako se kriteriji triju poduzeća iz dviju država članica zasad čine prikladnima, EGSO smatra da bi se, nakon što program dosegne zreliju fazu, minimalno trebale zahtijevati tri zemlje radi poticanja veće sinergije među državama članicama.

| 7.5. | Projekti financirani sredstvima Europskog fonda za obranu, neovisno o tome jesu li obuhvaćeni okvirom istraživanja ili okvirom kapaciteta, uključuju javna sredstva. Europska komisija trebala bi osigurati da se tijekom natječajnog postupka biraju samo konkurentniji projekti, a da se pritom na temelju objektivnih kriterija vodi računa o visokim društvenim standardima i standardima na području okoliša. |
| --- | --- |

7.5.

Projekti financirani sredstvima Europskog fonda za obranu, neovisno o tome jesu li obuhvaćeni okvirom istraživanja ili okvirom kapaciteta, uključuju javna sredstva. Europska komisija trebala bi osigurati da se tijekom natječajnog postupka biraju samo konkurentniji projekti, a da se pritom na temelju objektivnih kriterija vodi računa o visokim društvenim standardima i standardima na području okoliša.

| 7.6. | EGSO je zabrinut da bi prekomjerna birokracija mogla otežati praktičnu primjenu Europskog fonda za obranu i preporučuje da se, kako se Europski fond za obranu bude razvijao, ispitaju dodatna rješenja u tom području. |
| --- | --- |

7.6.

EGSO je zabrinut da bi prekomjerna birokracija mogla otežati praktičnu primjenu Europskog fonda za obranu i preporučuje da se, kako se Europski fond za obranu bude razvijao, ispitaju dodatna rješenja u tom području.

| 7.7. | EGSO, kao predstavničko tijelo organiziranog civilnog društva, ističe da je na raspolaganju za savjetovanje u pogledu provedbe Europskog fonda za obranu i svih pitanja u vezi s gospodarskim i socijalnim aspektima te aspektima istraživanja nove europske obrambene politike. |
| --- | --- |

7.7.

EGSO, kao predstavničko tijelo organiziranog civilnog društva, ističe da je na raspolaganju za savjetovanje u pogledu provedbe Europskog fonda za obranu i svih pitanja u vezi s gospodarskim i socijalnim aspektima te aspektima istraživanja nove europske obrambene politike.

8.   Standardizacija

| 8.1. | EGSO smatra da zajednički programi usmjereni na uzajamno prepoznate potrebe neće samo smanjiti broj suvišnih sustava, već također potaknuti veću standardizaciju podsustava i logistike. |
| --- | --- |

8.1.

EGSO smatra da zajednički programi usmjereni na uzajamno prepoznate potrebe neće samo smanjiti broj suvišnih sustava, već također potaknuti veću standardizaciju podsustava i logistike.

| 8.2. | U pogledu referentnih vrijednosti važno je razmotriti globalnu sliku, odnosno ne samo nacionalne istraživačke programe država članica, nego i razvojna kretanja naših partnera u NATO-u u svim područjima. |
| --- | --- |

8.2.

U pogledu referentnih vrijednosti važno je razmotriti globalnu sliku, odnosno ne samo nacionalne istraživačke programe država članica, nego i razvojna kretanja naših partnera u NATO-u u svim područjima.

| 8.3. | EGSO izrazito preporučuje da Komisija zajedno s Europskom obrambenom agencijom i državama članicama odredi područja od prioriteta za zajednički razvoj. To se može postići samo dogovorom o zajedničkom određivanju potreba i većoj standardizaciji. |
| --- | --- |

8.3.

EGSO izrazito preporučuje da Komisija zajedno s Europskom obrambenom agencijom i državama članicama odredi područja od prioriteta za zajednički razvoj. To se može postići samo dogovorom o zajedničkom određivanju potreba i većoj standardizaciji.

| 8.4. | Svrha fonda jest povećati razinu učinkovitosti i racionalne uporabe nacionalnih izdataka za obranu, a ne ih zamijeniti. To će se postići samo ako Europski fond za obranu dokaže svoju dodanu vrijednost provedbom projekata koje države članice nisu mogle djelotvornije, i uz niže troškove, same ostvariti. Fond bi trebao funkcionirati kao poticaj na bolju suradnju. Samo će se tako uspjeti izbjeći umnožavanje različitih oružanih sustava. |
| --- | --- |

8.4.

Svrha fonda jest povećati razinu učinkovitosti i racionalne uporabe nacionalnih izdataka za obranu, a ne ih zamijeniti. To će se postići samo ako Europski fond za obranu dokaže svoju dodanu vrijednost provedbom projekata koje države članice nisu mogle djelotvornije, i uz niže troškove, same ostvariti. Fond bi trebao funkcionirati kao poticaj na bolju suradnju. Samo će se tako uspjeti izbjeći umnožavanje različitih oružanih sustava.

| 8.5. | EGSO izražava potporu razvoju zajedničkih standarda (9) uz istodobno izbjegavanje udvostručavanja postojećih standarda, a posebno standarda NATO-a. S obzirom na 178 različitih oružanih sustava utvrđenih u Europi, jedan od istraživačkih prioriteta bila bi uspostava zajedničkih europskih standarda i sučelja u cilju da se postojeći standardi i sučelja što više povežu i da se pripreme budući sustavi. Poštovanjem takvih standarda države članice mogle bi si priuštiti razvoj sustava kompatibilnih na razini Europe. |
| --- | --- |

8.5.

EGSO izražava potporu razvoju zajedničkih standarda (9) uz istodobno izbjegavanje udvostručavanja postojećih standarda, a posebno standarda NATO-a. S obzirom na 178 različitih oružanih sustava utvrđenih u Europi, jedan od istraživačkih prioriteta bila bi uspostava zajedničkih europskih standarda i sučelja u cilju da se postojeći standardi i sučelja što više povežu i da se pripreme budući sustavi. Poštovanjem takvih standarda države članice mogle bi si priuštiti razvoj sustava kompatibilnih na razini Europe.

| 8.6. | Pitanje standarda osobito je važno za podsustave. Novorazvijeni proizvodi zasigurno će postaviti standard na europskoj razini, no postojeći podsustavi koji bi mogli biti ugrađeni u te proizvode također bi se u određenoj mjeri trebali temeljiti na zajedničkim standardima. EGSO smatra da bi to poboljšalo interoperabilnost i time smanjilo fragmentaciju oružanih sustava. |
| --- | --- |

8.6.

Pitanje standarda osobito je važno za podsustave. Novorazvijeni proizvodi zasigurno će postaviti standard na europskoj razini, no postojeći podsustavi koji bi mogli biti ugrađeni u te proizvode također bi se u određenoj mjeri trebali temeljiti na zajedničkim standardima. EGSO smatra da bi to poboljšalo interoperabilnost i time smanjilo fragmentaciju oružanih sustava.

Bruxelles, 7. prosinca 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

(1)  Studija Europskog parlamenta, „Budućnost istraživanja EU-a u području obrane”, 2016. http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/535003/EXPO_STU(2016)535003_EN.pdf.

1

(2)  COM(2016) 950 final

2

https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/com_2016_950_f1_communication_from_commission_to_inst_en_v5_p1_869631.pdf.

(3)  SL C 288, 31.8.2017., str. 62.

3

(4)  Defending Europe. The case for greater EU cooperation on security and defence („Obrana Europe: argumenti u prilog veće suradnje EU-a na području sigurnosti i obrane”) https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/defending-europe-factsheet_en.pdf

4

Defending Europe. The case for greater EU cooperation on security and defence

(5)  Jedan od primjera jest letjelica Northrop Grumman X-47B razvijena za američku mornaricu. Unatoč početnom uspjehu i probnim letovima, američka mornarica smatrala je letjelicu odviše skupom i suviše vidljivom na radaru. Program je odbačen, a njegovi ukupni troškovi iznosili su 813 milijuna USD.

5

(6)  Baza podataka o vojnoj potrošnji Međunarodnog instituta za mirovna istraživanja u Stockholmu za razdoblje 2005. – 2015. https://www.sipri.org/databases/milex

6

(7)  COM(2016) 950 final

7

https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/com_2016_950_f1_communication_from_commission_to_inst_en_v5_p1_869631.pdf.

(8)  SL C 288, 31.8.2017., str. 62.

8

(9)  SL C 288, 31.8.2017., str. 62.

9

---

| 11.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 129/65 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 129/65

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije od 28. travnja 2017. – Obavijest Komisije o pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša

(C(2017) 2616 final)

(2018/C 129/10)

| Izvjestitelj: | Cillian LOHAN |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Brian CURTIS |

Izvjestitelj:

Cillian LOHAN

Suizvjestitelj:

Brian CURTIS

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 31.5.2017. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Odluka Plenarne skupštine: | 25.4.2017. |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 21.11.2017. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 7.12.2017. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 530 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 171/5/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 31.5.2017.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Odluka Plenarne skupštine:

25.4.2017.

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

21.11.2017.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

7.12.2017.

Plenarno zasjedanje br.:

530

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

171/5/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja ovu Komunikaciju o tumačenju jer se u njoj pruža vrijedan prikaz sudske prakse Suda Europske unije na području pristupa pravosuđu na nacionalnoj razini u pitanjima okoliša do datuma njezine objave. Njome će se ostvariti dodatne koristi u pogledu sigurnosti i jasnoće za donositelje odluka u okviru nacionalnih sudova i administrativnih struktura te za poduzeća i građane
  ako
  se njezino širenje učinkovito provede. |
| --- | --- |

1.1.

EGSO pozdravlja ovu Komunikaciju o tumačenju jer se u njoj pruža vrijedan prikaz sudske prakse Suda Europske unije na području pristupa pravosuđu na nacionalnoj razini u pitanjima okoliša do datuma njezine objave. Njome će se ostvariti dodatne koristi u pogledu sigurnosti i jasnoće za donositelje odluka u okviru nacionalnih sudova i administrativnih struktura te za poduzeća i građane
  ako
  se njezino širenje učinkovito provede.

| 1.2. | EGSO uviđa da je dosljednost u pristupu pravosuđu u cijelom EU-u ključan čimbenik na kojemu se temelji jedinstveno tržište i dosljedna provedba prava EU-a u Uniji te koji pruža jasnoću i sigurnost koje su potrebne za tržišta i ulagače. |
| --- | --- |

1.2.

EGSO uviđa da je dosljednost u pristupu pravosuđu u cijelom EU-u ključan čimbenik na kojemu se temelji jedinstveno tržište i dosljedna provedba prava EU-a u Uniji te koji pruža jasnoću i sigurnost koje su potrebne za tržišta i ulagače.

| 1.3. | EGSO poziva na sveobuhvatno i obvezujuće zakonodavstvo EU-a kako bi se postigla dosljednost i cjelovitost u provedbi pristupa pravosuđu u cijeloj Uniji i dopunio taj dobrodošli korak u pristupu pravosuđu s pomoću ove Komunikacije. U radnom dokumentu službi Komisije (1) obvezujuće zakonodavstvo EU-a ocijenjeno je kao idealan pristup. EGSO u tom pogledu također uvažava analizu i preporuke izvješća Darpö (2) koje je naručila Komisija. Države članice trebaju podupirati takve ciljeve, a ne ometati njihovo ostvarivanje. |
| --- | --- |

1.3.

EGSO poziva na sveobuhvatno i obvezujuće zakonodavstvo EU-a kako bi se postigla dosljednost i cjelovitost u provedbi pristupa pravosuđu u cijeloj Uniji i dopunio taj dobrodošli korak u pristupu pravosuđu s pomoću ove Komunikacije. U radnom dokumentu službi Komisije (1) obvezujuće zakonodavstvo EU-a ocijenjeno je kao idealan pristup. EGSO u tom pogledu također uvažava analizu i preporuke izvješća Darpö (2) koje je naručila Komisija. Države članice trebaju podupirati takve ciljeve, a ne ometati njihovo ostvarivanje.

| 1.4. | Da bi ova Komunikacija imala stvaran učinak, treba je upotpuniti osposobljavanjem i obrazovanjem na razini država članica kojima će se obuhvatiti ciljani subjekti, osobito pravosuđe, upravna tijela za pravnu zaštitu te građani. |
| --- | --- |

1.4.

Da bi ova Komunikacija imala stvaran učinak, treba je upotpuniti osposobljavanjem i obrazovanjem na razini država članica kojima će se obuhvatiti ciljani subjekti, osobito pravosuđe, upravna tijela za pravnu zaštitu te građani.

| 1.5. | Komisija, poput država članica, prednost treba dati dostatnim resursima i financijskim sredstvima namijenjenima učinkovitoj potpori tih planova. |
| --- | --- |

1.5.

Komisija, poput država članica, prednost treba dati dostatnim resursima i financijskim sredstvima namijenjenima učinkovitoj potpori tih planova.

| 1.6. | Komunikacijom se ne žele osporiti nacionalne nadležnosti, već se u njoj utvrđuju presude i pojašnjenja Suda koji su obvezujući temeljni uvjet. Tu točku i zahtjev za izbjegavanje odstupanja ili nazadovanja treba navesti u budućim verzijama Komunikacije. |
| --- | --- |

1.6.

Komunikacijom se ne žele osporiti nacionalne nadležnosti, već se u njoj utvrđuju presude i pojašnjenja Suda koji su obvezujući temeljni uvjet. Tu točku i zahtjev za izbjegavanje odstupanja ili nazadovanja treba navesti u budućim verzijama Komunikacije.

| 1.7. | Ovu Komunikaciju o tumačenju treba redovito ažurirati. Kako bi se osiguralo održavanje točnosti i aktualnosti, pravovremeno ažuriranje sadržaja i podsjetnici za ciljanu publiku ključni su za odražavanje razvoja sudske prakse Suda EU-a. Trebao bi se razmotriti dinamičan i moderan alat za civilno društvo, javne uprave i pravosudna tijela. |
| --- | --- |

1.7.

Ovu Komunikaciju o tumačenju treba redovito ažurirati. Kako bi se osiguralo održavanje točnosti i aktualnosti, pravovremeno ažuriranje sadržaja i podsjetnici za ciljanu publiku ključni su za odražavanje razvoja sudske prakse Suda EU-a. Trebao bi se razmotriti dinamičan i moderan alat za civilno društvo, javne uprave i pravosudna tijela.

| 1.8. | Povratne informacije stručnih zajednica te nedostaci i propusti u Komunikaciji koji se odnose na države članice područje su kojem treba dati prednost i riješiti ga, uključujući razmatranje o načinu rješavanja područja u kojima postoje propusti u postojećoj sudskoj praksi Suda. |
| --- | --- |

1.8.

Povratne informacije stručnih zajednica te nedostaci i propusti u Komunikaciji koji se odnose na države članice područje su kojem treba dati prednost i riješiti ga, uključujući razmatranje o načinu rješavanja područja u kojima postoje propusti u postojećoj sudskoj praksi Suda.

| 1.9. | Potrebno je razviti i održavati neovisnu, objektivnu, sveobuhvatnu i ažuriranu osnovnu procjenu koja odražava kako pozitivne događaje tako i probleme u pogledu pristupa pravosuđu na razini država članica i sve elemente iz članka 9. Aarhuške konvencije. |
| --- | --- |

1.9.

Potrebno je razviti i održavati neovisnu, objektivnu, sveobuhvatnu i ažuriranu osnovnu procjenu koja odražava kako pozitivne događaje tako i probleme u pogledu pristupa pravosuđu na razini država članica i sve elemente iz članka 9. Aarhuške konvencije.

| 1.10. | S obzirom na važnost zahtjeva za prethodnu odluku u jamčenju dosljednosti primjene prava EU-a u tom području (3), Komisija bi trebala u cijelosti istražiti i izvijestiti o uporabi ili ispunjavanju ove odredbe u svim državama članicama te istražiti i ukloniti sve prepreke njezinoj uporabi. |
| --- | --- |

1.10.

S obzirom na važnost zahtjeva za prethodnu odluku u jamčenju dosljednosti primjene prava EU-a u tom području (3), Komisija bi trebala u cijelosti istražiti i izvijestiti o uporabi ili ispunjavanju ove odredbe u svim državama članicama te istražiti i ukloniti sve prepreke njezinoj uporabi.

| 1.11. | U globalnom kontekstu uznemiravanja i progona boraca za zaštitu okoliša, EU bi trebao preuzeti vodeću ulogu u olakšavanju pristupa pravosuđu. |
| --- | --- |

1.11.

U globalnom kontekstu uznemiravanja i progona boraca za zaštitu okoliša, EU bi trebao preuzeti vodeću ulogu u olakšavanju pristupa pravosuđu.

| 1.12. | EGSO ističe ograničen karakter Komunikacije o tumačenju zbog neuključivanja zaključaka neovisnog Odbora za praćenje usklađenosti s Aarhuškom konvencijom (ACCC). To važno i korisno radno tijelo može nadopuniti Komunikaciju Komisije te pružiti podršku donositeljima odluka i građanima u pogledu pristupa pravosuđu i stoga ga treba spomenuti. |
| --- | --- |

1.12.

EGSO ističe ograničen karakter Komunikacije o tumačenju zbog neuključivanja zaključaka neovisnog Odbora za praćenje usklađenosti s Aarhuškom konvencijom (ACCC). To važno i korisno radno tijelo može nadopuniti Komunikaciju Komisije te pružiti podršku donositeljima odluka i građanima u pogledu pristupa pravosuđu i stoga ga treba spomenuti.

| 1.13. | EGSO podupire Aarhušku konvenciju i njezinu potpunu provedbu na razini EU-a. Stoga je nužno da stranke u cijelosti podupiru zaključke o sukladnosti neovisnog Odbora za praćenje usklađenosti s Konvencijom, koji su imenovale stranke. |
| --- | --- |

1.13.

EGSO podupire Aarhušku konvenciju i njezinu potpunu provedbu na razini EU-a. Stoga je nužno da stranke u cijelosti podupiru zaključke o sukladnosti neovisnog Odbora za praćenje usklađenosti s Konvencijom, koji su imenovale stranke.

| 1.14. | EGSO prima na znanje osjetljivost pitanja povezanih s nedavnim zaključcima ACCC-a o neusklađenosti u području pristupa pravosuđu unutar institucija EU-a. EGSO za to pitanje traži hitno i konstruktivno uključivanje EU-a u razdoblju između dvaju sastanaka prije sljedećeg sastanka stranaka, osobito kako bi se u suradnji s nevladinim udrugama za zaštitu okoliša i civilnim društvom u cjelini prednost dala širokom i ambicioznom pristupu načinima i područjima u kojima EU može poboljšati provedbu Konvencije i pristup pravosuđu, osobito u okviru institucija Europske unije. Također se potrebno pozabaviti pitanjem usporednog i komplementarnog pristupa u kontekstu pristupa pravosuđu u okviru i od strane institucija EU-a te povezanim smjernicama i aktivnostima pokretanja. |
| --- | --- |

1.14.

EGSO prima na znanje osjetljivost pitanja povezanih s nedavnim zaključcima ACCC-a o neusklađenosti u području pristupa pravosuđu unutar institucija EU-a. EGSO za to pitanje traži hitno i konstruktivno uključivanje EU-a u razdoblju između dvaju sastanaka prije sljedećeg sastanka stranaka, osobito kako bi se u suradnji s nevladinim udrugama za zaštitu okoliša i civilnim društvom u cjelini prednost dala širokom i ambicioznom pristupu načinima i područjima u kojima EU može poboljšati provedbu Konvencije i pristup pravosuđu, osobito u okviru institucija Europske unije. Također se potrebno pozabaviti pitanjem usporednog i komplementarnog pristupa u kontekstu pristupa pravosuđu u okviru i od strane institucija EU-a te povezanim smjernicama i aktivnostima pokretanja.

2.   Opće napomene

| 2.1. | Dokument koji je Komisija objavila jest komunikacija o tumačenju u kojoj se pruža pregled sudske prakse Suda EU-a u pogledu pristupa pravosuđu na nacionalnoj razini za slučajeve koji se odnose na okoliš. Sastavljena je u obliku detaljne pravne analize kojom se pojašnjavaju određeni zakonski i proceduralni zahtjevi i standardi koji se odnose na slučajeve zaštite okoliša. Obuhvaćene su teme kao što su pravni lijekovi, troškovi, vremenski rasporedi i rokovi, područje primjene, legitimacija i učinkovitost. |
| --- | --- |

2.1.

Dokument koji je Komisija objavila jest komunikacija o tumačenju u kojoj se pruža pregled sudske prakse Suda EU-a u pogledu pristupa pravosuđu na nacionalnoj razini za slučajeve koji se odnose na okoliš. Sastavljena je u obliku detaljne pravne analize kojom se pojašnjavaju određeni zakonski i proceduralni zahtjevi i standardi koji se odnose na slučajeve zaštite okoliša. Obuhvaćene su teme kao što su pravni lijekovi, troškovi, vremenski rasporedi i rokovi, područje primjene, legitimacija i učinkovitost.

| 2.2. | Cilj je Komunikacije osigurati „jasnoću i referentni izvor” za nacionalne uprave, nacionalne sudove, pojedince i nevladine organizacije koji zastupaju interes javnosti te „gospodarske subjekte koji dijele interes za predvidljivu primjenu prava” (odjeljak A točka 9.). U točki 8. navode se razlozi ovog cilja u smislu problema s kojima se susreću navedeni subjekti, uključujući, ali ne ograničavajući se na: poduzeća, MSP-ove, pojedince, nevladine organizacije i javnost, u pogledu provedbe pristupa pravosuđu u državama članicama. |
| --- | --- |

2.2.

Cilj je Komunikacije osigurati „jasnoću i referentni izvor” za nacionalne uprave, nacionalne sudove, pojedince i nevladine organizacije koji zastupaju interes javnosti te „gospodarske subjekte koji dijele interes za predvidljivu primjenu prava” (odjeljak A točka 9.). U točki 8. navode se razlozi ovog cilja u smislu problema s kojima se susreću navedeni subjekti, uključujući, ali ne ograničavajući se na: poduzeća, MSP-ove, pojedince, nevladine organizacije i javnost, u pogledu provedbe pristupa pravosuđu u državama članicama.

| 2.3. | Ujedno se navodi važnost okoliša kao sustava na kojem se temelji naš život i kako su njegovo očuvanje, zaštita i poboljšanje zajedničke europske vrijednosti. |
| --- | --- |

2.3.

Ujedno se navodi važnost okoliša kao sustava na kojem se temelji naš život i kako su njegovo očuvanje, zaštita i poboljšanje zajedničke europske vrijednosti.

| 2.4. | U njoj se uspostavlja široki kontekst EU-a za pristup pravosuđu u skladu s Ugovorima i s načelom djelotvorne sudske zaštite te s člankom 47. Povelje o temeljnim pravima Europske unije i Konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša („Aarhuška konvencija”). EU i 28 država članica nalaze se među 47 stranaka Konvencije, pored zemalja iz Europe i središnje Azije. |
| --- | --- |

2.4.

U njoj se uspostavlja široki kontekst EU-a za pristup pravosuđu u skladu s Ugovorima i s načelom djelotvorne sudske zaštite te s člankom 47. Povelje o temeljnim pravima Europske unije i Konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša („Aarhuška konvencija”). EU i 28 država članica nalaze se među 47 stranaka Konvencije, pored zemalja iz Europe i središnje Azije.

| 2.5. | Europska unija donijela je 2003. dva zakonodavna prijedloga od kojih se jedan odnosi na „Pristup informacijama o okolišu” (4), a drugi na „Sudjelovanje javnosti” (5) i pomoću kojih je osiguran pristup pravosuđu u ograničenom području primjene u određenim utvrđenim postojećim direktivama. Dodatna uredba o provedbi Aarhuške konvencije u EU-u („Aarhuška uredba” (6)) usvojena je 2006. Komisija je 2003. usvojila zakonodavni prijedlog o pristupu pravosuđu (7), ali različita stajališta država članica i nedostatak političke volje za njegovo donošenje doveli su do njegova povlačenja 2014. (8). Nepostojanje Direktive i dalje je problematično i taj je problem potrebno riješiti. EGSO poziva na sveobuhvatno i obvezujuće zakonodavstvo EU-a u području pristupa pravosuđu. |
| --- | --- |

2.5.

Europska unija donijela je 2003. dva zakonodavna prijedloga od kojih se jedan odnosi na „Pristup informacijama o okolišu” (4), a drugi na „Sudjelovanje javnosti” (5) i pomoću kojih je osiguran pristup pravosuđu u ograničenom području primjene u određenim utvrđenim postojećim direktivama. Dodatna uredba o provedbi Aarhuške konvencije u EU-u („Aarhuška uredba” (6)) usvojena je 2006. Komisija je 2003. usvojila zakonodavni prijedlog o pristupu pravosuđu (7), ali različita stajališta država članica i nedostatak političke volje za njegovo donošenje doveli su do njegova povlačenja 2014. (8). Nepostojanje Direktive i dalje je problematično i taj je problem potrebno riješiti. EGSO poziva na sveobuhvatno i obvezujuće zakonodavstvo EU-a u području pristupa pravosuđu.

| 2.6. | EU i države članice potpisnice su Aarhuške konvencije, koju su i ratificirale. Na prvom sastanku stranaka Konvencije održanom 2002. uspostavljen je mehanizam za usklađivanje s Konvencijom, uključujući ACCC koji istražuje komunikacije o neusklađenosti određene stranke i donosi s time povezane zaključke i preporuke koji se predstavljaju na sastanku stranaka, a stranke su ih uvijek bez iznimke u cijelosti podržavale do 6. sastanka stranaka održanog u 2017. |
| --- | --- |

2.6.

EU i države članice potpisnice su Aarhuške konvencije, koju su i ratificirale. Na prvom sastanku stranaka Konvencije održanom 2002. uspostavljen je mehanizam za usklađivanje s Konvencijom, uključujući ACCC koji istražuje komunikacije o neusklađenosti određene stranke i donosi s time povezane zaključke i preporuke koji se predstavljaju na sastanku stranaka, a stranke su ih uvijek bez iznimke u cijelosti podržavale do 6. sastanka stranaka održanog u 2017.

| 2.7. | U Komunikaciji se potvrđuje da unutar nekih država članica i dalje postoje velike prepreke. Pojedine zemlje gotovo u potpunosti blokiraju pristup, druge ograničavaju područje primjene, u nekima su problem znatni troškovi, dok se u nekima ne osiguravaju učinkovita rješenja. Potrebno je razviti dobro održavano i neovisno temeljno izvješće radi osiguravanja jasnoće o određenim pitanjima unutar država članica, kao i radi naglašavanja postojeće najbolje prakse. |
| --- | --- |

2.7.

U Komunikaciji se potvrđuje da unutar nekih država članica i dalje postoje velike prepreke. Pojedine zemlje gotovo u potpunosti blokiraju pristup, druge ograničavaju područje primjene, u nekima su problem znatni troškovi, dok se u nekima ne osiguravaju učinkovita rješenja. Potrebno je razviti dobro održavano i neovisno temeljno izvješće radi osiguravanja jasnoće o određenim pitanjima unutar država članica, kao i radi naglašavanja postojeće najbolje prakse.

| 2.8. | U Komunikaciji se utvrđuju presude i pojašnjenja Suda koji su obvezujući temeljni uvjet. Tu točku, zajedno sa zahtjevom za izbjegavanje odstupanja ili nazadovanja, treba jasno navesti u budućim verzijama Komunikacije. |
| --- | --- |

2.8.

U Komunikaciji se utvrđuju presude i pojašnjenja Suda koji su obvezujući temeljni uvjet. Tu točku, zajedno sa zahtjevom za izbjegavanje odstupanja ili nazadovanja, treba jasno navesti u budućim verzijama Komunikacije.

| 2.9. | Komunikacija Komisije objavljena je usred intenzivnih prijepora o tome poštuje li EU u cijelosti svoje vlastite obveze iz članka 9. Konvencije. To je slijedilo nakon komunikacije ACCC-a u kojoj se navodi navodna neusklađenost EU-a, pri čemu je ACCC donio zaključak (9) o neusklađenosti povezan s provedbom pristupa pravosuđu od strane samog EU-a te izradio popratne preporuke. |
| --- | --- |

2.9.

Komunikacija Komisije objavljena je usred intenzivnih prijepora o tome poštuje li EU u cijelosti svoje vlastite obveze iz članka 9. Konvencije. To je slijedilo nakon komunikacije ACCC-a u kojoj se navodi navodna neusklađenost EU-a, pri čemu je ACCC donio zaključak (9) o neusklađenosti povezan s provedbom pristupa pravosuđu od strane samog EU-a te izradio popratne preporuke.

| 2.10. | U srpnju 2017. Vijeće EU-a jednoglasno je odlučilo prihvatiti te zaključke, uz mogućnost izmjena (stajalište koje promiče Komisija), te je ponovno izrazilo svoju potporu Aarhuškoj konvenciji (10). U predloženim izmjenama odluke donesene na sastanku stranaka o zaključcima ACCC-a navodi se, između ostaloga, da će EU „uzeti u obzir” zaključke, ali ne da će ih i „prihvatiti”. EGSO naglašava proturječnost toga što EU nastoji ne prihvatiti zaključke ACCC-a dok istodobno iznova izražava svoju potporu Konvenciji. Taj pristup, ako ga usvoje druge stranke Konvencije, može ozbiljno ugroziti neovisan mehanizam za usklađenost, a posljedično i učinkovitost te snagu same Konvencije. |
| --- | --- |

2.10.

U srpnju 2017. Vijeće EU-a jednoglasno je odlučilo prihvatiti te zaključke, uz mogućnost izmjena (stajalište koje promiče Komisija), te je ponovno izrazilo svoju potporu Aarhuškoj konvenciji (10). U predloženim izmjenama odluke donesene na sastanku stranaka o zaključcima ACCC-a navodi se, između ostaloga, da će EU „uzeti u obzir” zaključke, ali ne da će ih i „prihvatiti”. EGSO naglašava proturječnost toga što EU nastoji ne prihvatiti zaključke ACCC-a dok istodobno iznova izražava svoju potporu Konvenciji. Taj pristup, ako ga usvoje druge stranke Konvencije, može ozbiljno ugroziti neovisan mehanizam za usklađenost, a posljedično i učinkovitost te snagu same Konvencije.

| 2.11. | Na 6. sastanku stranaka Konvencije održanom u rujnu 2017. u Crnoj Gori, donesena je odluka o odgodi donošenja odluke stranaka u pogledu zaključaka ACCC-a u kojima je utvrđeno da EU nije poštovao uvjete usklađenosti. Tome su prethodile snažne izjave alternativnih stajališta i rasprava na sastanku stranaka. No, budući da nije bilo konsenzusa o tom pitanju, a sastanak stranaka uvijek djeluje na temelju konsenzusa, i nadovezujući se na koordinacijski sastanak država članica EU-a, dogovoreno je da se odluka odgodi. |
| --- | --- |

2.11.

Na 6. sastanku stranaka Konvencije održanom u rujnu 2017. u Crnoj Gori, donesena je odluka o odgodi donošenja odluke stranaka u pogledu zaključaka ACCC-a u kojima je utvrđeno da EU nije poštovao uvjete usklađenosti. Tome su prethodile snažne izjave alternativnih stajališta i rasprava na sastanku stranaka. No, budući da nije bilo konsenzusa o tom pitanju, a sastanak stranaka uvijek djeluje na temelju konsenzusa, i nadovezujući se na koordinacijski sastanak država članica EU-a, dogovoreno je da se odluka odgodi.

| 2.12. | EGSO prima na znanje osjetljivost pitanja povezanih s nedavnim zaključcima ACCC-a o neusklađenosti EU-a. EGSO se zalaže za hitno, pravodobno i konstruktivno uključivanje EU-a prije sljedećeg sastanka stranaka, osobito kako bi se u suradnji s nevladinim udrugama za zaštitu okoliša i civilnim društvom u cjelini dala prednost širokom i ambicioznom pristupu načinima i područjima u kojima EU može poboljšati provedbu Konvencije i pristup pravosuđu, osobito u okviru institucija EU-a. Također se potrebno pozabaviti pitanjem usporednog i komplementarnog pristupa provedbi pristupa pravosuđu u okviru i od strane institucija EU-a te povezanim smjernicama i aktivnostima pokretanja. |
| --- | --- |

2.12.

EGSO prima na znanje osjetljivost pitanja povezanih s nedavnim zaključcima ACCC-a o neusklađenosti EU-a. EGSO se zalaže za hitno, pravodobno i konstruktivno uključivanje EU-a prije sljedećeg sastanka stranaka, osobito kako bi se u suradnji s nevladinim udrugama za zaštitu okoliša i civilnim društvom u cjelini dala prednost širokom i ambicioznom pristupu načinima i područjima u kojima EU može poboljšati provedbu Konvencije i pristup pravosuđu, osobito u okviru institucija EU-a. Također se potrebno pozabaviti pitanjem usporednog i komplementarnog pristupa provedbi pristupa pravosuđu u okviru i od strane institucija EU-a te povezanim smjernicama i aktivnostima pokretanja.

| 2.13. | Komunikacija Komisije o tumačenju proizlazi iz dugog i neuspješnog postupka usvajanja posebnih mjera na razini EU-a u pogledu pristupa pravosuđu, koji uključuje:






  — | povlačenje prijedloga Direktive o pristupu pravosuđu, |
| --- | --- | --- |

2.13.

Komunikacija Komisije o tumačenju proizlazi iz dugog i neuspješnog postupka usvajanja posebnih mjera na razini EU-a u pogledu pristupa pravosuđu, koji uključuje:

—

povlačenje prijedloga Direktive o pristupu pravosuđu,

| — | neuspješnu izmjenu svih relevantnih direktiva kako bi uključivale odredbe o pristupu pravosuđu, npr. ključne direktive u području okolišu kao što su Direktiva o pticama i Direktiva o staništima koje nisu izmijenjene kako bi odražavale jasne i sveobuhvatne odredbe o pristupu pravosuđu, |
| --- | --- |

—

neuspješnu izmjenu svih relevantnih direktiva kako bi uključivale odredbe o pristupu pravosuđu, npr. ključne direktive u području okolišu kao što su Direktiva o pticama i Direktiva o staništima koje nisu izmijenjene kako bi odražavale jasne i sveobuhvatne odredbe o pristupu pravosuđu,

| — | neuspjele pokušaje izmjene pojedinih direktiva kako bi se izradile odredbe o pristupu pravosuđu (11). |
| --- | --- |

—

neuspjele pokušaje izmjene pojedinih direktiva kako bi se izradile odredbe o pristupu pravosuđu (11).

| 2.14. | Potrebno je donijeti mjere usklađivanja načina na koji se nacionalni sudovi bave pitanjima zaštite okoliša: pravni standardi EU-a ne čine se dovoljno konkretnima, što je dovelo do velikog broja prethodnih pitanja upućenih Sudu Europske unije. Svrha je Komunikacije Komisije pojasniti pravila i standarde koji proizlaze iz sudske prakse Suda Europske unije i na taj način ojačati pravnu sigurnost za dionike. |
| --- | --- |

2.14.

Potrebno je donijeti mjere usklađivanja načina na koji se nacionalni sudovi bave pitanjima zaštite okoliša: pravni standardi EU-a ne čine se dovoljno konkretnima, što je dovelo do velikog broja prethodnih pitanja upućenih Sudu Europske unije. Svrha je Komunikacije Komisije pojasniti pravila i standarde koji proizlaze iz sudske prakse Suda Europske unije i na taj način ojačati pravnu sigurnost za dionike.

| 2.15. | Komisija je u pravnu analizu dodala i vlastita stajališta. |
| --- | --- |

2.15.

Komisija je u pravnu analizu dodala i vlastita stajališta.

| 2.16. | Komunikacija i pripadajuća objašnjenja povezani su s Pregledom aktivnosti u području okoliša i nastoje ga ojačati. EGSO je u svom nedavnom mišljenju (12) izrazio potporu postupku Pregleda aktivnosti u području okoliša i pozvao na odlučno djelovanje u provedbi pravne stečevine u području okoliša u punoj mjeri i uz iskorištavanje punog potencijala. |
| --- | --- |

2.16.

Komunikacija i pripadajuća objašnjenja povezani su s Pregledom aktivnosti u području okoliša i nastoje ga ojačati. EGSO je u svom nedavnom mišljenju (12) izrazio potporu postupku Pregleda aktivnosti u području okoliša i pozvao na odlučno djelovanje u provedbi pravne stečevine u području okoliša u punoj mjeri i uz iskorištavanje punog potencijala.

| 2.17. | Nepostojanje Direktive o pristupu pravosuđu propust je na najvišim razinama zakonodavstva te bi se njome pomoglo u razjašnjavanju mnogih pitanja koja su prouzročila nejasnoće i nedosljednosti u državama članicama, uz povezane probleme za poduzeća i građane. |
| --- | --- |

2.17.

Nepostojanje Direktive o pristupu pravosuđu propust je na najvišim razinama zakonodavstva te bi se njome pomoglo u razjašnjavanju mnogih pitanja koja su prouzročila nejasnoće i nedosljednosti u državama članicama, uz povezane probleme za poduzeća i građane.

| 2.18. | Pojedine države članice ratificirale su Aarhušku konvenciju bez navođenja načina na koji će se pristup pravosuđu primjenjivati u konkretnim slučajevima ili je nisu provele na jasan i potpun način. |
| --- | --- |

2.18.

Pojedine države članice ratificirale su Aarhušku konvenciju bez navođenja načina na koji će se pristup pravosuđu primjenjivati u konkretnim slučajevima ili je nisu provele na jasan i potpun način.

3.   Stajalište EGSO-a

| 3.1. | EGSO podupire Aarhušku konvenciju i njezinu potpunu provedbu na razini EU-a. Za valjanost i cjelovitost Aarhuške konvencije bitno je da stranke u cijelosti podupiru zaključke ACCC-a. |
| --- | --- |

3.1.

EGSO podupire Aarhušku konvenciju i njezinu potpunu provedbu na razini EU-a. Za valjanost i cjelovitost Aarhuške konvencije bitno je da stranke u cijelosti podupiru zaključke ACCC-a.

| 3.2. | EGSO prima na znanje da Aarhuška konvencija pripada međunarodnom pravnom korpusu koji se bavi ljudskim pravima i da je u cijelosti u skladu s temeljnim načelima EU-a: Ugovorima i Europskom poveljom o ljudskim pravima. EGSO naglašava potrebu za tim da se EU zauzme za ljudska prava i da bude svjetski predvodnik u tom području. |
| --- | --- |

3.2.

EGSO prima na znanje da Aarhuška konvencija pripada međunarodnom pravnom korpusu koji se bavi ljudskim pravima i da je u cijelosti u skladu s temeljnim načelima EU-a: Ugovorima i Europskom poveljom o ljudskim pravima. EGSO naglašava potrebu za tim da se EU zauzme za ljudska prava i da bude svjetski predvodnik u tom području.

| 3.3. | EGSO potiče države članice da ubrzaju djelotvornu provedbu Aarhušku konvenciju i osobito da osiguraju pristup pravosuđu u administrativnim preispitivanjima i na nacionalnim sudovima, sukladno sa zahtjevima Konvencije i ključnim obilježjima tih preispitivanja kako je navedeno u članku 9. stavku 4. Konvencije. EGSO također priznaje ključnu međuovisnost triju stupova konvencije i da ih je potrebno provesti kao komplementarnu cjelinu da bi imali stvaran učinak. |
| --- | --- |

3.3.

EGSO potiče države članice da ubrzaju djelotvornu provedbu Aarhušku konvenciju i osobito da osiguraju pristup pravosuđu u administrativnim preispitivanjima i na nacionalnim sudovima, sukladno sa zahtjevima Konvencije i ključnim obilježjima tih preispitivanja kako je navedeno u članku 9. stavku 4. Konvencije. EGSO također priznaje ključnu međuovisnost triju stupova konvencije i da ih je potrebno provesti kao komplementarnu cjelinu da bi imali stvaran učinak.

| 3.4. | Dokument koji je objavila Komisija dobrodošao je i smatra se vrlo korisnom i važnom komunikacijom. EGSO uviđa da je dosljednost u pristupu pravosuđu u cijelom EU-u ključan čimbenik za osiguravanje homogenih tržišnih uvjeta, što je temelj za uspjeh jedinstvenog tržišta, i da je također nužna za uspješnu provedbu temeljnih prava EU-a na dosljedan način u cijeloj Uniji. Ova Komunikacija pridonosi tome. |
| --- | --- |

3.4.

Dokument koji je objavila Komisija dobrodošao je i smatra se vrlo korisnom i važnom komunikacijom. EGSO uviđa da je dosljednost u pristupu pravosuđu u cijelom EU-u ključan čimbenik za osiguravanje homogenih tržišnih uvjeta, što je temelj za uspjeh jedinstvenog tržišta, i da je također nužna za uspješnu provedbu temeljnih prava EU-a na dosljedan način u cijeloj Uniji. Ova Komunikacija pridonosi tome.

| 3.5. | EGSO pozdravlja izjavu Komisije da će „u slučaju neusklađenosti s postojećim pravnim zahtjevima u okviru pravne stečevine EU-a Komisija [će] nastaviti primjenjivati i postupke zbog povrede kako bi zajamčila njihovo poštovanje”(odjeljak A točka 13.) s obzirom na to da Komisija u tom smislu ima potrebnu i utvrđenu ulogu i svrhu u okviru Ugovora EU-a. Učinkovito izvršavanje te uloge bitno je kako bi se zajamčilo dosljedno ispunjavanje obveza država članica i da države članice koje ih ispunjavaju ne budu nepravedno u nepovoljnom položaju te da se osigura homogenost u tržišnim uvjetima i pravima. |
| --- | --- |

3.5.

EGSO pozdravlja izjavu Komisije da će „u slučaju neusklađenosti s postojećim pravnim zahtjevima u okviru pravne stečevine EU-a Komisija [će] nastaviti primjenjivati i postupke zbog povrede kako bi zajamčila njihovo poštovanje”(odjeljak A točka 13.) s obzirom na to da Komisija u tom smislu ima potrebnu i utvrđenu ulogu i svrhu u okviru Ugovora EU-a. Učinkovito izvršavanje te uloge bitno je kako bi se zajamčilo dosljedno ispunjavanje obveza država članica i da države članice koje ih ispunjavaju ne budu nepravedno u nepovoljnom položaju te da se osigura homogenost u tržišnim uvjetima i pravima.

| 3.6. | EGSO smatra da učinkovito provođenje zakonodavstva o okolišu pruža jasnoću i sigurnost za tržišta i ulagače, čime se olakšava održivi razvoj u tom procesu. Svrha ovog vodiča Komisije u pogledu pružanja veće sigurnosti i jasnoće u vezi sa zakonodavstvom o okolišu dobrodošla je unatoč ograničenjima njegova područja primjene. |
| --- | --- |

3.6.

EGSO smatra da učinkovito provođenje zakonodavstva o okolišu pruža jasnoću i sigurnost za tržišta i ulagače, čime se olakšava održivi razvoj u tom procesu. Svrha ovog vodiča Komisije u pogledu pružanja veće sigurnosti i jasnoće u vezi sa zakonodavstvom o okolišu dobrodošla je unatoč ograničenjima njegova područja primjene.

| 3.7. | EGSO pozdravlja to što je Europska komisija naručila analize o pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša, primjerice izvješće Darpö (13). U tom izvješću i drugim nezavisnim analizama nalazimo važne evaluacije o provedbi, koje bi države članice trebale uzimati u obzir. |
| --- | --- |

3.7.

EGSO pozdravlja to što je Europska komisija naručila analize o pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša, primjerice izvješće Darpö (13). U tom izvješću i drugim nezavisnim analizama nalazimo važne evaluacije o provedbi, koje bi države članice trebale uzimati u obzir.

| 3.8. | EGSO priznaje da definicija „tijela vlasti” u članku 2. Konvencije uključuje „institucije bilo koje organizacije regionalne ekonomske integracije navedene u članku 17. koje su stranke ove Konvencije”. EGSO s pomoću te definicije i samog članka 17. prepoznaje primjenu Konvencije na stranke kao što je EU koji je tu Konvenciju (14) potpisao i ratificirao. EGSO smatra da ratifikacijski instrument EU-a za Konvenciju ne oslobađa institucije EU-a od njihovih obveza u pogledu pristupa pravosuđu. |
| --- | --- |

3.8.

EGSO priznaje da definicija „tijela vlasti” u članku 2. Konvencije uključuje „institucije bilo koje organizacije regionalne ekonomske integracije navedene u članku 17. koje su stranke ove Konvencije”. EGSO s pomoću te definicije i samog članka 17. prepoznaje primjenu Konvencije na stranke kao što je EU koji je tu Konvenciju (14) potpisao i ratificirao. EGSO smatra da ratifikacijski instrument EU-a za Konvenciju ne oslobađa institucije EU-a od njihovih obveza u pogledu pristupa pravosuđu.

4.   Daljnji koraci

| 4.1. | Potrebne su daljnje komunikacije ili vodiči koji sadržavaju zaključke i preporuke ACCC-a kako bi se omogućila dodatna jasnoća te daljnja provedba i primjena Konvencije. Direktiva o pristupu pravosuđu mogla bi biti od velike pomoći u osiguravanju jasnoće i dosljednosti. |
| --- | --- |

4.1.

Potrebne su daljnje komunikacije ili vodiči koji sadržavaju zaključke i preporuke ACCC-a kako bi se omogućila dodatna jasnoća te daljnja provedba i primjena Konvencije. Direktiva o pristupu pravosuđu mogla bi biti od velike pomoći u osiguravanju jasnoće i dosljednosti.

| 4.2. | Većom dosljednošću pristupa provedbi u svim bi se državama članicama osigurala veća homogenost uvjeta za poslovne subjekte i olakšao razvoj. Nesigurnost trenutačno dovodi do kašnjenja, dodatnih troškova i otežavanja održivog razvoja. |
| --- | --- |

4.2.

Većom dosljednošću pristupa provedbi u svim bi se državama članicama osigurala veća homogenost uvjeta za poslovne subjekte i olakšao razvoj. Nesigurnost trenutačno dovodi do kašnjenja, dodatnih troškova i otežavanja održivog razvoja.

| 4.3. | Postoji hitna potreba za savjetovanjem na razini EU-a kako bi se razvila i održala neovisna osnovna evaluacija pristupa pravosuđu na razini država članica. Pritom je potrebno uzeti u obzir razinu osviještenosti civilnog društva i ono što se događa na sudovima i u okviru administrativnih preispitivanja. Ključno je utvrditi koji se slučajevi preuzimaju ili ne preuzimaju ili se ometa njihovo preuzimanje zbog problema povezanih s pristupom pravosuđu. EGSO može sudjelovati korištenjem svoje mreže organiziranog civilnog društva u cilju dopiranja do šire javnosti te je spreman prihvatiti popratnu ulogu u objavljivanju zaključaka takve evaluacije. Sama evaluacija mora biti neovisna i objektivna. |
| --- | --- |

4.3.

Postoji hitna potreba za savjetovanjem na razini EU-a kako bi se razvila i održala neovisna osnovna evaluacija pristupa pravosuđu na razini država članica. Pritom je potrebno uzeti u obzir razinu osviještenosti civilnog društva i ono što se događa na sudovima i u okviru administrativnih preispitivanja. Ključno je utvrditi koji se slučajevi preuzimaju ili ne preuzimaju ili se ometa njihovo preuzimanje zbog problema povezanih s pristupom pravosuđu. EGSO može sudjelovati korištenjem svoje mreže organiziranog civilnog društva u cilju dopiranja do šire javnosti te je spreman prihvatiti popratnu ulogu u objavljivanju zaključaka takve evaluacije. Sama evaluacija mora biti neovisna i objektivna.

| 4.4. | Ta osnovna evaluacija mora nadići ograničenja Pregleda aktivnosti u području okoliša, koji je ograničen svojim područjem primjene i nedostatkom javnog sudjelovanja, kao i ograničenja Pregleda stanja u području pravosuđa u EU-u. Područje primjene osnovne evaluacije trebalo bi se odnositi na sve aspekte članka 9. Aarhuške konvencije, osobito na sva obilježja preispitivanja navedena u članku 9. stavku 4. Konvencije, i pružiti potporu obvezi iz članka 9. stavka 5. Potpuno ažuriranje te osnovne evaluacije trebalo bi provoditi najmanje svake dvije godine. |
| --- | --- |

4.4.

Ta osnovna evaluacija mora nadići ograničenja Pregleda aktivnosti u području okoliša, koji je ograničen svojim područjem primjene i nedostatkom javnog sudjelovanja, kao i ograničenja Pregleda stanja u području pravosuđa u EU-u. Područje primjene osnovne evaluacije trebalo bi se odnositi na sve aspekte članka 9. Aarhuške konvencije, osobito na sva obilježja preispitivanja navedena u članku 9. stavku 4. Konvencije, i pružiti potporu obvezi iz članka 9. stavka 5. Potpuno ažuriranje te osnovne evaluacije trebalo bi provoditi najmanje svake dvije godine.

| 4.5. | Komisija prepoznaje, a EGSO prihvaća ključnu ulogu građana i nevladinih organizacija u naglašavanju odgovornosti u okviru Aarhuške konvencije. Osposobljavanje i obrazovanje na razini država članica od presudne je važnosti na razini građana i na razini pravosuđa. Komisija:






  — | treba osmisliti posebne planove za učinkovito održavanje i širenje sadržaja Komunikacije uz pravodobno odražavanje relevantnih razvoja u sudskoj praksi Suda Europske unije te surađivati s civilnim društvom, |
| --- | --- | --- |

4.5.

Komisija prepoznaje, a EGSO prihvaća ključnu ulogu građana i nevladinih organizacija u naglašavanju odgovornosti u okviru Aarhuške konvencije. Osposobljavanje i obrazovanje na razini država članica od presudne je važnosti na razini građana i na razini pravosuđa. Komisija:

—

treba osmisliti posebne planove za učinkovito održavanje i širenje sadržaja Komunikacije uz pravodobno odražavanje relevantnih razvoja u sudskoj praksi Suda Europske unije te surađivati s civilnim društvom,

| — | treba dati prioritet osiguravanju sredstava i financiranju tih planova, |
| --- | --- |

—

treba dati prioritet osiguravanju sredstava i financiranju tih planova,

| — | mogla bi razmotriti dinamičan i ažuriran alat za civilno društvo, javne uprave i pravosudna tijela kako bi zajamčila da opća uporaba i točnost takvog alata odražava relevantne događaje u sudskoj praksi Suda Europske unije, |
| --- | --- |

—

mogla bi razmotriti dinamičan i ažuriran alat za civilno društvo, javne uprave i pravosudna tijela kako bi zajamčila da opća uporaba i točnost takvog alata odražava relevantne događaje u sudskoj praksi Suda Europske unije,

| — | treba izdavati izvješća o napretku tih planova svakih 6 mjeseci, |
| --- | --- |

—

treba izdavati izvješća o napretku tih planova svakih 6 mjeseci,

| — | treba utvrditi nedostatke i propuste u Komunikaciji koji se odnose na države članice te im dati prednost i riješiti ih, pritom uzimajući u obzir područja u kojima postoje propusti u postojećoj sudskoj praksi suda i povratne informacije zajednica stručnjaka. |
| --- | --- |

—

treba utvrditi nedostatke i propuste u Komunikaciji koji se odnose na države članice te im dati prednost i riješiti ih, pritom uzimajući u obzir područja u kojima postoje propusti u postojećoj sudskoj praksi suda i povratne informacije zajednica stručnjaka.

| 4.6. | Previsoki troškovi u određenim jurisdikcijama mogu predstavljati značajnu prepreku za pravosuđe pa i sama mogućnost snošenja iznimno visokih troškova može ometati pristup pravosuđu. U globalnom kontekstu uznemiravanja i progona boraca za zaštitu okoliša, EU bi trebao imati vodeću ulogu u olakšavanju pristupa pravosuđu i biti osobito proaktivan u rješavanju slučajeva u kojima se javlja uznemiravanje, uključujući slučajeve u kojima pitanja troškova predstavljaju prepreku. |
| --- | --- |

4.6.

Previsoki troškovi u određenim jurisdikcijama mogu predstavljati značajnu prepreku za pravosuđe pa i sama mogućnost snošenja iznimno visokih troškova može ometati pristup pravosuđu. U globalnom kontekstu uznemiravanja i progona boraca za zaštitu okoliša, EU bi trebao imati vodeću ulogu u olakšavanju pristupa pravosuđu i biti osobito proaktivan u rješavanju slučajeva u kojima se javlja uznemiravanje, uključujući slučajeve u kojima pitanja troškova predstavljaju prepreku.

| 4.7. | Postoji potreba za mehanizmom kojim se zaključci ACCC-a mogu upotrijebiti za dopunu Komunikacije državama članicama i dodatno objašnjavanje obveza. |
| --- | --- |

4.7.

Postoji potreba za mehanizmom kojim se zaključci ACCC-a mogu upotrijebiti za dopunu Komunikacije državama članicama i dodatno objašnjavanje obveza.

| 4.8. | Ova Komunikacija o tumačenju morat će se redovito održavati i ažurirati, uz pravodobno ažuriranje sadržaja i obnavljanje znanja ciljanih subjekata. Potrebno je osigurati dostatne resurse i financijska sredstva kako bi se učinkoviti planovi podržali na razini država članica i od strane Komisije. |
| --- | --- |

4.8.

Ova Komunikacija o tumačenju morat će se redovito održavati i ažurirati, uz pravodobno ažuriranje sadržaja i obnavljanje znanja ciljanih subjekata. Potrebno je osigurati dostatne resurse i financijska sredstva kako bi se učinkoviti planovi podržali na razini država članica i od strane Komisije.

| 4.9. | S obzirom na važnost prethodnih pitanja (15) u jamčenju dosljednosti primjene prava EU-a u tom području, Komisija bi trebala u cijelosti istražiti i izvijestiti o uporabi ove odredbe i usklađenosti s njom u svim državama članicama te istražiti i ukloniti sve prepreke njezinoj uporabi. |
| --- | --- |

4.9.

S obzirom na važnost prethodnih pitanja (15) u jamčenju dosljednosti primjene prava EU-a u tom području, Komisija bi trebala u cijelosti istražiti i izvijestiti o uporabi ove odredbe i usklađenosti s njom u svim državama članicama te istražiti i ukloniti sve prepreke njezinoj uporabi.

Bruxelles, 7. prosinca 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

(1)  https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2017/EN/SWD-2017-255-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF

1

(2)  http://ec.europa.eu/environment/aarhus/pdf/synthesis%20report%20on%20access%20to%20justice.pdf

2

(3)  Članak 267. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

3

(4)  Direktiva 2003/4/EZ.

4

(5)  Direktiva 2003/35/EZ.

5

(6)  Uredba (EZ) br. 1367/2006.

6

(7)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52003PC0624

7

(8)  Vidjeti povlačenje zastarjelih prijedloga Komisije, SL C 153, 21.5.2014., str. 3.

8

(9)  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/compliance/C2008-32/Findings/C32_EU_Findings_as_adopted_advance_unedited_version.pdf

9

(10)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11150-2017-INIT/hr/pdf

10

(11)  Direktiva o nacionalnim gornjim granicama emisija

11

(12)  „Pregled aktivnosti u području okoliša”, SL C 345, 13.10.2017., str. 114. – 119.

12

(13)  http://ec.europa.eu/environment/aarhus/pdf/synthesis%20report%20on%20access%20to%20justice.pdf

13

(14)  https://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.aspx?src=IND&mtdsg_no=XXVII-13&chapter=27&clang=_en#EndDec

14

(15)  U skladu s člankom 267. Ugovora o funkcioniranju EU-a.

15

---

| 11.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 129/71 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 129/71

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2006/1/EZ o korištenju vozila unajmljenih bez vozača za cestovni prijevoz tereta

(COM(2017) 282 final – 2017/0113 (COD))

(2018/C 129/11)

| Izvjestitelj/ica: | Brian CURTIS |
| --- | --- |

Izvjestitelj/ica:

Brian CURTIS

| Zahtjev za savjetovanje | Europski parlament, 15.6.2017.
  Vijeće Europske unije, 12.6.2017. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 91. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za prijevoz, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 22.11.2017. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 6.12.2017. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 530 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 121/0/1 |

Zahtjev za savjetovanje

Europski parlament, 15.6.2017.

Vijeće Europske unije, 12.6.2017.

Pravni temelj:

članak 91. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za prijevoz, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

22.11.2017.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

6.12.2017.

Plenarno zasjedanje br.:

530

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

121/0/1

1.   Zaključci i preporuke

Zaključci

| 1.1. | EGSO pozdravlja ovaj dodatni korak kojim se uklanjanju neke od preostalih prepreka učinkovitom i pravednom jedinstvenom tržištu u europskom sektoru cestovnog prijevoza tereta. U ovom se slučaju Direktiva o izmjenama odnosi na omogućivanje najbolje uporabe voznih parkova diljem Europe, osobito tijekom sezonskih vrhunaca, i njome se postiže minimalna razina liberalizacije. Uklanjanje prepreka za korištenje teretnih vozila za vlastiti račun predstavlja pozitivan korak. |
| --- | --- |

1.1.

EGSO pozdravlja ovaj dodatni korak kojim se uklanjanju neke od preostalih prepreka učinkovitom i pravednom jedinstvenom tržištu u europskom sektoru cestovnog prijevoza tereta. U ovom se slučaju Direktiva o izmjenama odnosi na omogućivanje najbolje uporabe voznih parkova diljem Europe, osobito tijekom sezonskih vrhunaca, i njome se postiže minimalna razina liberalizacije. Uklanjanje prepreka za korištenje teretnih vozila za vlastiti račun predstavlja pozitivan korak.

| 1.2. | Odbor i dalje smatra da je za izradu zakonodavstva o pitanjima koja se odnose na prijevoz prikladnija uredba nego direktiva jer se potonjom omogućuju veće razlike u tumačenju i strogosti primjene u državama članicama. Međutim, priznaje da ova kratka direktiva postiže svoje ciljeve i da bi u ovom slučaju preinaka u uredbu bila nerazmjerna. |
| --- | --- |

1.2.

Odbor i dalje smatra da je za izradu zakonodavstva o pitanjima koja se odnose na prijevoz prikladnija uredba nego direktiva jer se potonjom omogućuju veće razlike u tumačenju i strogosti primjene u državama članicama. Međutim, priznaje da ova kratka direktiva postiže svoje ciljeve i da bi u ovom slučaju preinaka u uredbu bila nerazmjerna.

Preporuke

| 1.3. | U svrhu sprječavanja rasta broja fiktivnih poduzeća, EGSO poziva sve države članice da postignu suglasnost o mjerama predloženima za jačanje Uredbe (EZ) br. 1071/2009 i Uredbe (EZ) br. 1072/2009 radi suzbijanja nepoštenih fiktivnih poduzeća i da djelotvorno provode te mjere. Valja pažljivo nadzirati ishode, koji moraju činiti dio izvješća o djelotvornosti ove direktive o izmjenama. |
| --- | --- |

1.3.

U svrhu sprječavanja rasta broja fiktivnih poduzeća, EGSO poziva sve države članice da postignu suglasnost o mjerama predloženima za jačanje Uredbe (EZ) br. 1071/2009 i Uredbe (EZ) br. 1072/2009 radi suzbijanja nepoštenih fiktivnih poduzeća i da djelotvorno provode te mjere. Valja pažljivo nadzirati ishode, koji moraju činiti dio izvješća o djelotvornosti ove direktive o izmjenama.

| 1.4. | Ako se analizom u razdoblju praćenja pokaže potrebnim, valja primijeniti daljnje mjere u svrhu odvraćanja prijevoznika od iskorištavanja nižih stopa oporezivanja registracije vozila među državama članicama, kao što je, primjerice, ograničenje udjela voznog parka u vlasništvu prijevoznika koji se može privremeno prenijeti na povezanog prijevoznika u drugoj državi članici. |
| --- | --- |

1.4.

Ako se analizom u razdoblju praćenja pokaže potrebnim, valja primijeniti daljnje mjere u svrhu odvraćanja prijevoznika od iskorištavanja nižih stopa oporezivanja registracije vozila među državama članicama, kao što je, primjerice, ograničenje udjela voznog parka u vlasništvu prijevoznika koji se može privremeno prenijeti na povezanog prijevoznika u drugoj državi članici.

| 1.5. | Odbor napominje da, iako se primjenjuju sve učinkovitije metode sljedivosti, nezakonita kabotaža i dalje predstavlja značajan problem u sektoru cestovnog prijevoza. Postoji određeni rizik da se njezino razotkrivanje može otežati provedbom mjera iz ove Direktive. Stoga bi se mogli uvesti dodatni zahtjevi za osiguravanje sljedive poveznice između poduzeća i vozila. |
| --- | --- |

1.5.

Odbor napominje da, iako se primjenjuju sve učinkovitije metode sljedivosti, nezakonita kabotaža i dalje predstavlja značajan problem u sektoru cestovnog prijevoza. Postoji određeni rizik da se njezino razotkrivanje može otežati provedbom mjera iz ove Direktive. Stoga bi se mogli uvesti dodatni zahtjevi za osiguravanje sljedive poveznice između poduzeća i vozila.

2.   Uvod

| 2.1. | Ova je direktiva o izmjenama predstavljena kao dio paketa „Europa u pokretu”, koji se sastoji od opsežnog niza inicijativa usmjerenih na poboljšanje sigurnosti u prometu, promicanje pametne naplate cestarine, smanjenje emisija CO2, onečišćenja zraka i prometnih gužvi te smanjenje birokracije za poduzeća, borbu protiv nezakonitog zapošljavanja i osiguravanje pristojnih uvjeta i razdoblja odmora za radnike. |
| --- | --- |

2.1.

Ova je direktiva o izmjenama predstavljena kao dio paketa „Europa u pokretu”, koji se sastoji od opsežnog niza inicijativa usmjerenih na poboljšanje sigurnosti u prometu, promicanje pametne naplate cestarine, smanjenje emisija CO2, onečišćenja zraka i prometnih gužvi te smanjenje birokracije za poduzeća, borbu protiv nezakonitog zapošljavanja i osiguravanje pristojnih uvjeta i razdoblja odmora za radnike.

| 2.2. | Direktiva se bavi nekim neriješenim pitanjima liberalizacije korištenja unajmljenih teretnih vozila na jedinstvenom tržištu. Do prvog pokušaja rješavanja problema različitih pravila i propisa koji i dalje postoje među državama članicama došlo je 1984. (1), a daljnje je usklađivanje provedeno direktivom iz 2006. (2) Međutim, čak i nakon prijenosa ove direktive o izmjenama u brojnim državama članicama i dalje će postojati širok raspon ograničenja. |
| --- | --- |

2.2.

Direktiva se bavi nekim neriješenim pitanjima liberalizacije korištenja unajmljenih teretnih vozila na jedinstvenom tržištu. Do prvog pokušaja rješavanja problema različitih pravila i propisa koji i dalje postoje među državama članicama došlo je 1984. (1), a daljnje je usklađivanje provedeno direktivom iz 2006. (2) Međutim, čak i nakon prijenosa ove direktive o izmjenama u brojnim državama članicama i dalje će postojati širok raspon ograničenja.

| 2.3. | Glavno pitanje koje se nastoji riješiti ovim izmjenama jest želja prijevoznika da premještaju vozni park diljem EU-a sukladno lokalnoj potražnji. Trenutačno je mogućnost za takvo postupanje ograničena nacionalnim pravom i primjenom uredbe i operativnih zahtjeva (neobvezujući pravni instrumenti). |
| --- | --- |

2.3.

Glavno pitanje koje se nastoji riješiti ovim izmjenama jest želja prijevoznika da premještaju vozni park diljem EU-a sukladno lokalnoj potražnji. Trenutačno je mogućnost za takvo postupanje ograničena nacionalnim pravom i primjenom uredbe i operativnih zahtjeva (neobvezujući pravni instrumenti).

| 2.4. | S jedne strane, prijevoznici tvrde da trenutačno stanje ograničava djelotvorno korištenje europskih prijevoznih voznih parkova. S druge strane, sindikati u području prijevoza zabrinuti su da će se prijedlogom dodatno oslabiti temeljna poveznica između prijevoznika i njegove imovine i da će se smanjiti sposobnosti država članica za nadzor i provedbu u pogledu stvarne naravi gospodarskih subjekata registriranih na njihovom državnom području. Same države članice nemaju jedinstven pristup ovom pitanju, a mali broj njih želi održati status quo. |
| --- | --- |

2.4.

S jedne strane, prijevoznici tvrde da trenutačno stanje ograničava djelotvorno korištenje europskih prijevoznih voznih parkova. S druge strane, sindikati u području prijevoza zabrinuti su da će se prijedlogom dodatno oslabiti temeljna poveznica između prijevoznika i njegove imovine i da će se smanjiti sposobnosti država članica za nadzor i provedbu u pogledu stvarne naravi gospodarskih subjekata registriranih na njihovom državnom području. Same države članice nemaju jedinstven pristup ovom pitanju, a mali broj njih želi održati status quo.

| 2.5. | Osim toga, vlade određenih država članica zabrinute su zbog gubitka prihoda u slučaju vozila koja su registrirana u jednoj zemlji, ali imaju operativnu bazu u drugoj. Primjerice, razine oporezivanja teretnih vozila u rasponu su od 500 eura po vozilu u Latviji do gotovo 5 000 EUR u Irskoj (3). |
| --- | --- |

2.5.

Osim toga, vlade određenih država članica zabrinute su zbog gubitka prihoda u slučaju vozila koja su registrirana u jednoj zemlji, ali imaju operativnu bazu u drugoj. Primjerice, razine oporezivanja teretnih vozila u rasponu su od 500 eura po vozilu u Latviji do gotovo 5 000 EUR u Irskoj (3).

| 2.6. | U svojim prethodnim mišljenjima o prijevozu (4) Odbor je tvrdio da bi EGSO, kako bi se smanjile razlike u interpretaciji i strogosti primjene u državama članicama, trebao podupirati pomak iz direktive u uredbu. Odbor vjeruje da je to načelo i dalje valjano, ali priznaje da bi u ovom slučaju potpuna preinaka Direktive bila nerazmjerna. Odbor također primjećuje da, iako pravni oblik direktive omogućuje državama članicama veću fleksibilnost u prijenosu i provedbi, postoji veća vjerojatnost da bi to dovelo do trajnih nepravilnosti i razlika u tumačenju među državama članicama. |
| --- | --- |

2.6.

U svojim prethodnim mišljenjima o prijevozu (4) Odbor je tvrdio da bi EGSO, kako bi se smanjile razlike u interpretaciji i strogosti primjene u državama članicama, trebao podupirati pomak iz direktive u uredbu. Odbor vjeruje da je to načelo i dalje valjano, ali priznaje da bi u ovom slučaju potpuna preinaka Direktive bila nerazmjerna. Odbor također primjećuje da, iako pravni oblik direktive omogućuje državama članicama veću fleksibilnost u prijenosu i provedbi, postoji veća vjerojatnost da bi to dovelo do trajnih nepravilnosti i razlika u tumačenju među državama članicama.

3.   Sažetak Komunikacije Komisije

| 3.1. | Nakon što je Komisija provela detaljno preispitivanje, savjetovanje i analizu, u ovom se prijedlogu iznose izmjene direktive iz 2006. Tom je direktivom državama članicama omogućeno da ograniče uporabu unajmljenih teretnih vozila čija je bruto težina veća od šest tona za prijevoz za vlastiti račun i omogućena su ograničenja uporabe vozila unajmljenog u državi članici koja nije država članica poslovnog nastana poduzeća koje unajmljuje vozilo. |
| --- | --- |

3.1.

Nakon što je Komisija provela detaljno preispitivanje, savjetovanje i analizu, u ovom se prijedlogu iznose izmjene direktive iz 2006. Tom je direktivom državama članicama omogućeno da ograniče uporabu unajmljenih teretnih vozila čija je bruto težina veća od šest tona za prijevoz za vlastiti račun i omogućena su ograničenja uporabe vozila unajmljenog u državi članici koja nije država članica poslovnog nastana poduzeća koje unajmljuje vozilo.

| 3.2. | Predložene izmjene, kojima će se produbiti i ojačati unutarnje tržište, otklanjaju mogućnost ograničenja uporabe svih unajmljenih vozila za prijevoz za vlastiti račun. Osim toga, dopustila bi se uporaba vozila unajmljenih u drugoj državi u trajanju od najmanje četiri mjeseca kako bi se poduzećima omogućilo svladavanje privremenih ili sezonskih razdoblja visoke potražnje i/ili zamjena neispravnih ili oštećenih vozila. Države članice koje imaju liberalnije sustave (kao što su Belgija, Češka, Estonija i Švedska) trebale bi moći zadržati te sustave. |
| --- | --- |

3.2.

Predložene izmjene, kojima će se produbiti i ojačati unutarnje tržište, otklanjaju mogućnost ograničenja uporabe svih unajmljenih vozila za prijevoz za vlastiti račun. Osim toga, dopustila bi se uporaba vozila unajmljenih u drugoj državi u trajanju od najmanje četiri mjeseca kako bi se poduzećima omogućilo svladavanje privremenih ili sezonskih razdoblja visoke potražnje i/ili zamjena neispravnih ili oštećenih vozila. Države članice koje imaju liberalnije sustave (kao što su Belgija, Češka, Estonija i Švedska) trebale bi moći zadržati te sustave.

| 3.3. | Razdoblje od četiri mjeseca odabrano je kako bi se izbjegla moguća narušavanja prihoda s obzirom na značajne razlike među državama članicama u pogledu oporezivanja cestovnih vozila. |
| --- | --- |

3.3.

Razdoblje od četiri mjeseca odabrano je kako bi se izbjegla moguća narušavanja prihoda s obzirom na značajne razlike među državama članicama u pogledu oporezivanja cestovnih vozila.

| 3.4. | Prijedlogom se treba zajamčiti jednak pristup tržištu unajmljenih vozila za sve prijevoznike diljem EU-a i uspostaviti ujednačen regulatorni okvir koji prijevoznicima pruža veću učinkovitost. Budući da su unajmljena vozila najčešće novija, poboljšanje sigurnosti i smanjenje onečišćenja moglo bi predstavljati dodatnu korist. |
| --- | --- |

3.4.

Prijedlogom se treba zajamčiti jednak pristup tržištu unajmljenih vozila za sve prijevoznike diljem EU-a i uspostaviti ujednačen regulatorni okvir koji prijevoznicima pruža veću učinkovitost. Budući da su unajmljena vozila najčešće novija, poboljšanje sigurnosti i smanjenje onečišćenja moglo bi predstavljati dodatnu korist.

| 3.5. | Komisija će pripremiti izvješće o provedbi ovih izmjena u roku od pet godina, a to bi izvješće moglo predstavljati temelj za donošenje dodatnih mjera. |
| --- | --- |

3.5.

Komisija će pripremiti izvješće o provedbi ovih izmjena u roku od pet godina, a to bi izvješće moglo predstavljati temelj za donošenje dodatnih mjera.

4.   Opće napomene

| 4.1. | Odbor pozdravlja namjere ove Direktive o izmjenama – daljnji korak kojim se uklanjanju neke od preostalih prepreka učinkovitom i pravednom jedinstvenom tržištu u europskom sektoru cestovnog prijevoza tereta. U ovom se slučaju Direktiva o izmjenama odnosi na omogućivanje najbolje uporabe voznih parkova diljem Europe, osobito tijekom sezonskih vrhunaca, i njome se postiže minimalna razina liberalizacije. Uklanjanje prepreka za korištenje teretnih vozila za vlastiti račun predstavlja pozitivan korak. |
| --- | --- |

4.1.

Odbor pozdravlja namjere ove Direktive o izmjenama – daljnji korak kojim se uklanjanju neke od preostalih prepreka učinkovitom i pravednom jedinstvenom tržištu u europskom sektoru cestovnog prijevoza tereta. U ovom se slučaju Direktiva o izmjenama odnosi na omogućivanje najbolje uporabe voznih parkova diljem Europe, osobito tijekom sezonskih vrhunaca, i njome se postiže minimalna razina liberalizacije. Uklanjanje prepreka za korištenje teretnih vozila za vlastiti račun predstavlja pozitivan korak.

| 4.2. | Odbor i dalje smatra da je za izradu zakonodavstva o pitanjima koja se odnose na prijevoz prikladnija uredba nego direktiva jer se potonjom omogućuju veće razlike u tumačenju i strogosti primjene u državama članicama. Međutim, priznaje da ova kratka direktiva postiže svoje ciljeve i da bi u ovom slučaju preinaka u uredbu bila nerazmjerna. |
| --- | --- |

4.2.

Odbor i dalje smatra da je za izradu zakonodavstva o pitanjima koja se odnose na prijevoz prikladnija uredba nego direktiva jer se potonjom omogućuju veće razlike u tumačenju i strogosti primjene u državama članicama. Međutim, priznaje da ova kratka direktiva postiže svoje ciljeve i da bi u ovom slučaju preinaka u uredbu bila nerazmjerna.

| 4.3. | Međutim, Odbor želi izraziti rezerve u vezi s mogućim posljedicama. Ti su učinci podijeljeni u dvije kategorije. Prva se odnosi na rast fiktivnih trgovačkih društava, dok se druga odnosi na mogućnost da prijevoznik obavlja nezakonitu kabotažu, a da ga se pritom ne otkrije. Ta su pitanja opisana u nastavku. |
| --- | --- |

4.3.

Međutim, Odbor želi izraziti rezerve u vezi s mogućim posljedicama. Ti su učinci podijeljeni u dvije kategorije. Prva se odnosi na rast fiktivnih trgovačkih društava, dok se druga odnosi na mogućnost da prijevoznik obavlja nezakonitu kabotažu, a da ga se pritom ne otkrije. Ta su pitanja opisana u nastavku.

5.   Posebne napomene

| 5.1. | Gospodarska vozila svih vrsta skupa su imovina, za koju se prijevoznici u sve većoj mjeri oslanjaju na društva koja daju vozila u zakup. Radi postizanja najveće moguće učinkovitosti prijevoza, dostupnost vozila mora odgovarati potražnji. To ne predstavlja samo sezonsku, nego i zemljopisnu varijablu koja ovisi o, primjerice, potražnji u okviru poljoprivredne proizvodnje i turizma. Međutim, kako bi se zadržali radni standardi, zahtjevi u pogledu sigurnosti i uvjeti rada za vozače, važno je da gospodarski subjekti raspolažu imovinom i infrastrukturom za izravnu potporu u zemlji u kojoj posluju. |
| --- | --- |

5.1.

Gospodarska vozila svih vrsta skupa su imovina, za koju se prijevoznici u sve većoj mjeri oslanjaju na društva koja daju vozila u zakup. Radi postizanja najveće moguće učinkovitosti prijevoza, dostupnost vozila mora odgovarati potražnji. To ne predstavlja samo sezonsku, nego i zemljopisnu varijablu koja ovisi o, primjerice, potražnji u okviru poljoprivredne proizvodnje i turizma. Međutim, kako bi se zadržali radni standardi, zahtjevi u pogledu sigurnosti i uvjeti rada za vozače, važno je da gospodarski subjekti raspolažu imovinom i infrastrukturom za izravnu potporu u zemlji u kojoj posluju.

| 5.2. | Fiktivna poduzeća subjekti su s poslovnim nastanom u državi članici EU-a u kojoj ne obavljaju gospodarske djelatnosti (ili ih obavljaju u manjoj mjeri) u svrhu biranja najpovoljnijeg sustava za niže poreze, plaće itd. Takva poduzeća imaju neznatnu lokalnu infrastrukturu, ako je uoopće imaju, stvaraju uvjete nepoštenog tržišnog natjecanja te je moguće i da izrabljuju svoje radnike. |
| --- | --- |

5.2.

Fiktivna poduzeća subjekti su s poslovnim nastanom u državi članici EU-a u kojoj ne obavljaju gospodarske djelatnosti (ili ih obavljaju u manjoj mjeri) u svrhu biranja najpovoljnijeg sustava za niže poreze, plaće itd. Takva poduzeća imaju neznatnu lokalnu infrastrukturu, ako je uoopće imaju, stvaraju uvjete nepoštenog tržišnog natjecanja te je moguće i da izrabljuju svoje radnike.

| 5.3. | Izazov koji takva društva predstavljaju prepoznat je u drugim dijelovima paketa za mobilnost i donesene su mjere (5) za rješavanje tog problema. EGSO napominje da rješavanje problema fiktivnih poduzeća nije izravna odgovornost ove direktive o izmjenama, ali zabrinut je da bi se njome mogao olakšati njihov rast i rad. Stoga pozivamo države članice da postignu suglasnost o mjerama predloženima za jačanje Uredbe (EZ) br. 1071/2009 i Uredbe (EZ) br. 1072/2009 radi suzbijanja nepoštenih fiktivnih poduzeća i da djelotvorno provode te mjere. Valja pažljivo nadzirati ishode, koji moraju činiti dio izvješća o djelotvornosti ove direktive o izmjenama. |
| --- | --- |

5.3.

Izazov koji takva društva predstavljaju prepoznat je u drugim dijelovima paketa za mobilnost i donesene su mjere (5) za rješavanje tog problema. EGSO napominje da rješavanje problema fiktivnih poduzeća nije izravna odgovornost ove direktive o izmjenama, ali zabrinut je da bi se njome mogao olakšati njihov rast i rad. Stoga pozivamo države članice da postignu suglasnost o mjerama predloženima za jačanje Uredbe (EZ) br. 1071/2009 i Uredbe (EZ) br. 1072/2009 radi suzbijanja nepoštenih fiktivnih poduzeća i da djelotvorno provode te mjere. Valja pažljivo nadzirati ishode, koji moraju činiti dio izvješća o djelotvornosti ove direktive o izmjenama.

| 5.4. | Međutim, mjere se ne bi odnosile na rješavanje problema prijevoznika koji iskorištavaju činjenicu da su u nekim državama članicama porezi na registraciju vozila manji. Budući da je u drugoj državi članici omogućeno obavljanje poslova u trajanju od četiri mjeseca, prijevoznici bi mogli rotirati vozila između država članica kako bi zaobišli ovo ograničenje. |
| --- | --- |

5.4.

Međutim, mjere se ne bi odnosile na rješavanje problema prijevoznika koji iskorištavaju činjenicu da su u nekim državama članicama porezi na registraciju vozila manji. Budući da je u drugoj državi članici omogućeno obavljanje poslova u trajanju od četiri mjeseca, prijevoznici bi mogli rotirati vozila između država članica kako bi zaobišli ovo ograničenje.

| 5.5. | Postoji određeno teoretsko opravdanje za takvu bojazan, ali bi mjere potrebne za takvo postupanje bile logistički složene. Tijekom razdoblja praćenja utvrdit će se koristi li se ta moguća rupa u zakonu. U tom slučaju Odbor predlaže donošenje dodatnih mjera kojima bi se dopunilo četveromjesečno ograničenje, primjerice uvođenje gornje granice za udio voznog parka u vlasništvu prijevoznika koji se može privremeno prenijeti na povezanog prijevoznika u drugoj državi članici. |
| --- | --- |

5.5.

Postoji određeno teoretsko opravdanje za takvu bojazan, ali bi mjere potrebne za takvo postupanje bile logistički složene. Tijekom razdoblja praćenja utvrdit će se koristi li se ta moguća rupa u zakonu. U tom slučaju Odbor predlaže donošenje dodatnih mjera kojima bi se dopunilo četveromjesečno ograničenje, primjerice uvođenje gornje granice za udio voznog parka u vlasništvu prijevoznika koji se može privremeno prenijeti na povezanog prijevoznika u drugoj državi članici.

| 5.6. | Odbor je također zabrinut zbog mogućnosti olakšavanja nezakonite kabotaže. Kabotaža je prijevoz tereta za najamninu ili naknadu u jednoj državi članici koji se obavlja vozilom čiji je vlasnik nerezidentni prijevoznik registriran u nekoj drugoj državi članici. (Prijevoznik tereta sa standardnom međunarodnom dozvolom ima ovlaštenje Zajednice za provođenje najviše triju kabotaža u državi članici domaćinu u roku od sedam dana nakon putovanja kojim je roba prevezena iz jedne države članice u državu članicu domaćina.) Na potpuno konkurentom unutarnjem tržištu ograničavajuća pravila bila bi naravno nepotrebna, no tom se cilju i dalje stremi. Ukidanje ograničenja za unajmljena vozila prijevoznicima bi uvelike olakšalo trajno obavljanje kabotaže (nezakonita kabotaža) na način da jednostavno unajme vozila registrirana u državi članici u kojoj prijevoznik želi obavljati takvu djelatnost. |
| --- | --- |

5.6.

Odbor je također zabrinut zbog mogućnosti olakšavanja nezakonite kabotaže. Kabotaža je prijevoz tereta za najamninu ili naknadu u jednoj državi članici koji se obavlja vozilom čiji je vlasnik nerezidentni prijevoznik registriran u nekoj drugoj državi članici. (Prijevoznik tereta sa standardnom međunarodnom dozvolom ima ovlaštenje Zajednice za provođenje najviše triju kabotaža u državi članici domaćinu u roku od sedam dana nakon putovanja kojim je roba prevezena iz jedne države članice u državu članicu domaćina.) Na potpuno konkurentom unutarnjem tržištu ograničavajuća pravila bila bi naravno nepotrebna, no tom se cilju i dalje stremi. Ukidanje ograničenja za unajmljena vozila prijevoznicima bi uvelike olakšalo trajno obavljanje kabotaže (nezakonita kabotaža) na način da jednostavno unajme vozila registrirana u državi članici u kojoj prijevoznik želi obavljati takvu djelatnost.

| 5.7. | U svrhu sprječavanja takvog postupanja Odbor preporučuje razmatranje niza uvjeta kojima bi se utvrdila i zajamčila sljediva poveznica između poduzeća i vozila. Ti zahtjevi trebali bi obuhvaćati sljedeće:






  — | obvezu prijave registarske pločice vozila za sva vozila koja koristi prijevoznik u nacionalne elektroničke registre (NER-ovi), |
| --- | --- | --- |

5.7.

U svrhu sprječavanja takvog postupanja Odbor preporučuje razmatranje niza uvjeta kojima bi se utvrdila i zajamčila sljediva poveznica između poduzeća i vozila. Ti zahtjevi trebali bi obuhvaćati sljedeće:

—

obvezu prijave registarske pločice vozila za sva vozila koja koristi prijevoznik u nacionalne elektroničke registre (NER-ovi),

| — | omogućivanje cestovnim inspektoratima pristup NER-ovima u stvarnom vremenu tijekom cestovnih provjera i provjera poduzeća, |
| --- | --- |

—

omogućivanje cestovnim inspektoratima pristup NER-ovima u stvarnom vremenu tijekom cestovnih provjera i provjera poduzeća,

| — | uvođenje prekršaja koji se odnose na direktivu o unajmljenim vozilima u takozvani „popis kategorija prekršaja koji uzrokuju gubitak ugleda”. |
| --- | --- |

—

uvođenje prekršaja koji se odnose na direktivu o unajmljenim vozilima u takozvani „popis kategorija prekršaja koji uzrokuju gubitak ugleda”.

Bruxelles, 6. prosinca 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

(1)  Direktiva 84/647/EEZ.

1

(2)  Direktiva 90/398/EEZ; Direktiva 2006/1/EZ.

2

(3)  Ex post evaluacija Direktive 2006/1/EZ, Završno izvješće, siječanj 2016.

3

Ex post

(4)  SL C 34, 2.2.2017., str. 176.

4

(5)  COM (2017) 281 final o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1071/2009 i Uredbe (EZ) br. 1072/2009 radi njihova prilagođavanja kretanjima u sektoru.

5

---

| 11.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 129/75 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 129/75

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o statistici željezničkog prijevoza

(COM(2017) 353 final – 2017/0146(COD))

(2018/C 129/12)

| Samostalni izvjestitelj: | Raymond HENCKS |
| --- | --- |

Samostalni izvjestitelj:

Raymond HENCKS

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 4.8.2017. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članci 91. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 22.11.2017. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 6.12.2017. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 530 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 158/0/1 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 4.8.2017.

Pravni temelj:

članci 91. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

22.11.2017.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

6.12.2017.

Plenarno zasjedanje br.:

530

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

158/0/1

1.   Sažetak i zaključci

| 1.1. | Komisija statističke podatke o željezničkom prometu koristi za ocjenjivanje učinka inicijativa zajednice na području željeznica i, po potrebi, za lakšu pripremu novih inicijativa. |
| --- | --- |

1.1.

Komisija statističke podatke o željezničkom prometu koristi za ocjenjivanje učinka inicijativa zajednice na području željeznica i, po potrebi, za lakšu pripremu novih inicijativa.

| 1.2. | Prikupljanje tih statistika, isprva djelomično, a zatim detaljnije, započelo je 1980. godine (1). Suštinske izmjene i dopune uvedene su 2003. godine novim pravnim aktom, Uredbom (EZ) br. 91/2003 (izvorni akt). Od tada se od država članica očekuje da, na temelju utvrđenih pokazatelja, prikupljaju i podnose godišnje, kvartalne ili petogodišnje statističke podatke o uslugama prijevoza dobara i putnika. |
| --- | --- |

1.2.

Prikupljanje tih statistika, isprva djelomično, a zatim detaljnije, započelo je 1980. godine (1). Suštinske izmjene i dopune uvedene su 2003. godine novim pravnim aktom, Uredbom (EZ) br. 91/2003 (izvorni akt). Od tada se od država članica očekuje da, na temelju utvrđenih pokazatelja, prikupljaju i podnose godišnje, kvartalne ili petogodišnje statističke podatke o uslugama prijevoza dobara i putnika.

| 1.3. | U međuvremenu je izvorni akt izmijenjen i dopunjen uredbama (EZ) br. 1192/2003, (EZ) br. 219/2009 i (EU) 2016/2032, što je dovelo do velike raspršenosti odredbi, od kojih se danas neke nalaze u izvornom aktu, a neke u aktima kojima je on mijenjan. |
| --- | --- |

1.3.

U međuvremenu je izvorni akt izmijenjen i dopunjen uredbama (EZ) br. 1192/2003, (EZ) br. 219/2009 i (EU) 2016/2032, što je dovelo do velike raspršenosti odredbi, od kojih se danas neke nalaze u izvornom aktu, a neke u aktima kojima je on mijenjan.

| 1.4. | Komisija te odredbe želi samo „kodificirati” objedinjavanjem sadržaja raznih prethodnih uredbi u skladnu i koherentnu cjelinu, ne mijenjajući sadržaj. Jedina iznimka je brisanje petog stavka članka 4. Uredbe (EZ) br. 91/2003, u skladu s kojim Komisija ima pravo prema vlastitoj volji prilagođavati ne-ključne elemente Priloga te uredbe. |
| --- | --- |

1.4.

Komisija te odredbe želi samo „kodificirati” objedinjavanjem sadržaja raznih prethodnih uredbi u skladnu i koherentnu cjelinu, ne mijenjajući sadržaj. Jedina iznimka je brisanje petog stavka članka 4. Uredbe (EZ) br. 91/2003, u skladu s kojim Komisija ima pravo prema vlastitoj volji prilagođavati ne-ključne elemente Priloga te uredbe.

| 1.5. | U skladu s ciljem primjerenosti propisa (REFIT), EGSO inicijativu Komisije može samo odobriti, ali se pita ne bi li se ti statistički podaci mogli bolje obraditi i ne bi li ih se moglo uključiti u druge podatke koje je na tom području prikupio Eurostat. |
| --- | --- |

1.5.

U skladu s ciljem primjerenosti propisa (REFIT), EGSO inicijativu Komisije može samo odobriti, ali se pita ne bi li se ti statistički podaci mogli bolje obraditi i ne bi li ih se moglo uključiti u druge podatke koje je na tom području prikupio Eurostat.

Bruxelles, 6. prosinca 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

(1)  Direktiva 80/1177/EEZ.

1

---

| 11.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 129/76 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 129/76

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o „Obnovljenom partnerstvu s afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama”

(JOIN(2016) 52 final)

(2018/C 129/13)

| Izvjestiteljica: | Brenda KING |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

Brenda KING

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 27.1.2017. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Vanjski odnosi (REX) |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 7.11.2017. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 7.12.2017. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 530 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 165/1/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 27.1.2017.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Vanjski odnosi (REX)

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

7.11.2017.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

7.12.2017.

Plenarno zasjedanje br.:

530

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

165/1/2

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua (CPA) između Europske unije (EU) i članica skupine afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja (AKP) prestaje važiti 2020. Taj sporazum bio je temelj suradnje i dijaloga u području politike, gospodarstva, trgovine i razvojne pomoći. |
| --- | --- |

1.1.

Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua (CPA) između Europske unije (EU) i članica skupine afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja (AKP) prestaje važiti 2020. Taj sporazum bio je temelj suradnje i dijaloga u području politike, gospodarstva, trgovine i razvojne pomoći.

| 1.2. | EU i zemlje AKP-a zasebno su pokrenuli rasprave kako bi se utvrdio mogući okvir i osnova za buduće odnose. Prioriteti koji će vjerojatno biti uključeni su smanjenje siromaštva, trgovinski odnosi, upravljanje migracijskim tokovima i borba protiv globalnog zatopljenja. Službeno pokretanje rasprava između EU-a i AKP-a održat će se najkasnije u kolovozu 2018. |
| --- | --- |

1.2.

EU i zemlje AKP-a zasebno su pokrenuli rasprave kako bi se utvrdio mogući okvir i osnova za buduće odnose. Prioriteti koji će vjerojatno biti uključeni su smanjenje siromaštva, trgovinski odnosi, upravljanje migracijskim tokovima i borba protiv globalnog zatopljenja. Službeno pokretanje rasprava između EU-a i AKP-a održat će se najkasnije u kolovozu 2018.

| 1.3. | Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) i Europska komisija pokrenule su javno savjetovanje 2015. kako bi se pripremio okvir za razdoblje nakon isteka Sporazuma iz Cotonoua te su objavile zajedničku komunikaciju u studenom 2016., kojom se podupire krovni sporazum o definiranju zajedničkih vrijednosti i interesa, s tri zasebna partnerstva sa svakom od triju regija. |
| --- | --- |

1.3.

Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) i Europska komisija pokrenule su javno savjetovanje 2015. kako bi se pripremio okvir za razdoblje nakon isteka Sporazuma iz Cotonoua te su objavile zajedničku komunikaciju u studenom 2016., kojom se podupire krovni sporazum o definiranju zajedničkih vrijednosti i interesa, s tri zasebna partnerstva sa svakom od triju regija.

| 1.4. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO ili Odbor) pozdravlja Zajedničku komunikaciju kao i odabranu opciju Komisije o krovnom sporazumu s posebnim regionalnim prioritetima koji bi trebali biti pravno obvezujući. EGSO vjeruje da je potreban novi ažurirani sporazum koji uzima u obzir novu stvarnost kao što su zabrinutost europske javnosti u vezi s povećanim rizikom od terorističkih napada, zabrinutost zbog nekontroliranih migracijskih tokova, rizik od klimatskih izbjeglica s obzirom na dramatično povećanje afričkog stanovništva, sve veći utjecaj drugih regionalnih snaga i nepredvidivi postupci sadašnjeg predsjednika SAD-a. |
| --- | --- |

1.4.

Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO ili Odbor) pozdravlja Zajedničku komunikaciju kao i odabranu opciju Komisije o krovnom sporazumu s posebnim regionalnim prioritetima koji bi trebali biti pravno obvezujući. EGSO vjeruje da je potreban novi ažurirani sporazum koji uzima u obzir novu stvarnost kao što su zabrinutost europske javnosti u vezi s povećanim rizikom od terorističkih napada, zabrinutost zbog nekontroliranih migracijskih tokova, rizik od klimatskih izbjeglica s obzirom na dramatično povećanje afričkog stanovništva, sve veći utjecaj drugih regionalnih snaga i nepredvidivi postupci sadašnjeg predsjednika SAD-a.

| 1.5. | EGSO također poziva na bolju integraciju civilnog društva u sljedećem okviru te osiguranje snažnije uloge civilnog društva koja nadilazi puko savjetovanje. To je važno za poštovanje načela usklađenosti razvojnih politika. |
| --- | --- |

1.5.

EGSO također poziva na bolju integraciju civilnog društva u sljedećem okviru te osiguranje snažnije uloge civilnog društva koja nadilazi puko savjetovanje. To je važno za poštovanje načela usklađenosti razvojnih politika.

| 1.6. | EGSO podržava namjeru da se plan nadoveže na UN-ov Program održivog razvoja do 2030. i da se u njega uključe posebne značajke Europskog razvojnog fonda. To nadopunjava novi europski konsenzus o razvoju, čiji glavni cilj je iskorjenjivanje siromaštva, uz istovremenu integraciju gospodarske, socijalne i ekološke dimenzije održivog razvoja. Međutim, Odbor je razočaran činjenicom da Program održivog razvoja do 2030. nije stavljen u središte budućeg sporazuma i ne jača ključna načela kao što su univerzalnost, upravljanje i međusobna povezanost te nedjeljivost ciljeva održivog razvoja. |
| --- | --- |

1.6.

EGSO podržava namjeru da se plan nadoveže na UN-ov Program održivog razvoja do 2030. i da se u njega uključe posebne značajke Europskog razvojnog fonda. To nadopunjava novi europski konsenzus o razvoju, čiji glavni cilj je iskorjenjivanje siromaštva, uz istovremenu integraciju gospodarske, socijalne i ekološke dimenzije održivog razvoja. Međutim, Odbor je razočaran činjenicom da Program održivog razvoja do 2030. nije stavljen u središte budućeg sporazuma i ne jača ključna načela kao što su univerzalnost, upravljanje i međusobna povezanost te nedjeljivost ciljeva održivog razvoja.

| 1.7. | EGSO vjeruje da bi se svako buduće partnerstvo trebalo temeljiti na političkom dijalogu, a ne na odnosu između davatelja i primatelja. Odbor primjećuje da je Komunikacija usklađena s globalnom strategijom EU-a, međutim preporučuje da bi se svaka buduća suradnja između AKP-a i EU-a također trebala uskladiti sa svim strategijama i ciljevima partnera AKP-a. |
| --- | --- |

1.7.

EGSO vjeruje da bi se svako buduće partnerstvo trebalo temeljiti na političkom dijalogu, a ne na odnosu između davatelja i primatelja. Odbor primjećuje da je Komunikacija usklađena s globalnom strategijom EU-a, međutim preporučuje da bi se svaka buduća suradnja između AKP-a i EU-a također trebala uskladiti sa svim strategijama i ciljevima partnera AKP-a.

| 1.8. | EGSO također preporučuje jačanje političke dimenzije i postojanje snažnog mehanizma praćenja koji uključuje civilno društvo. U svim fazama budućeg partnerstva trebalo bi zadržati i ojačati pravnu stečevinu EU-a u pogledu civilnog društva, uključujući privatni sektor (organizacije civilnog društva), pri čemu bi te organizacije civilnog društva trebale biti uključene u institucionalizirani okvir u sklopu političkog dijaloga. |
| --- | --- |

1.8.

EGSO također preporučuje jačanje političke dimenzije i postojanje snažnog mehanizma praćenja koji uključuje civilno društvo. U svim fazama budućeg partnerstva trebalo bi zadržati i ojačati pravnu stečevinu EU-a u pogledu civilnog društva, uključujući privatni sektor (organizacije civilnog društva), pri čemu bi te organizacije civilnog društva trebale biti uključene u institucionalizirani okvir u sklopu političkog dijaloga.

| 1.9. | Istraživanje EGSO-a koje se bavi gospodarskim i socijalnim akterima u zemljama AKP-a pokazalo je da 82 % sudionika podupire sudjelovanje nedržavnih aktera u parlamentarnim sjednicama, te da se 78 % zalaže za sudjelovanje u međuvladinim sastancima, gdje bi trebali moći predstavljati izvješća i davati preporuke. |
| --- | --- |

1.9.

Istraživanje EGSO-a koje se bavi gospodarskim i socijalnim akterima u zemljama AKP-a pokazalo je da 82 % sudionika podupire sudjelovanje nedržavnih aktera u parlamentarnim sjednicama, te da se 78 % zalaže za sudjelovanje u međuvladinim sastancima, gdje bi trebali moći predstavljati izvješća i davati preporuke.

| 1.10 | EGSO je razočaran činjenicom da Zajednička komunikacija ne odražava važnost organizacija civilnog društva niti na krovnoj razini niti na razini tri regije. Odbor preporučuje da buduća partnerstva uključuju formalni mehanizam za uključivanje organizacija civilnog društva u izradu, provedbu, praćenje i reviziju kao i tijekom predstojeće faze pregovora. EGSO je spreman odigrati središnju ulogu u tom postupku. |
| --- | --- |

1.10

EGSO je razočaran činjenicom da Zajednička komunikacija ne odražava važnost organizacija civilnog društva niti na krovnoj razini niti na razini tri regije. Odbor preporučuje da buduća partnerstva uključuju formalni mehanizam za uključivanje organizacija civilnog društva u izradu, provedbu, praćenje i reviziju kao i tijekom predstojeće faze pregovora. EGSO je spreman odigrati središnju ulogu u tom postupku.

| 1.11. | EGSO primjećuje da se uopće ne spominje Europski razvojni fond (EDF) i pretpostavlja da će se to promijeniti kada će se znati više o višegodišnjem financijskom okviru (VFO) i odluci uvrštenja ERF-a u proračun. EGSO ponovno ističe preporuku iz mišljenja u kojem stoji da bi svi oblici razvojne potpore koju EU daje trećim zemljama trebali biti obuhvaćeni istim pravnim okvirom te podlijegati istom demokratskom nadzoru Europskog parlamenta, uz istodobno zadržavanje istih pozitivnih aspekata Europskog razvojnog fonda. EGSO nadalje smatra da se Instrument mirovne pomoći za Afriku i novi projekti povezani s migracijama trebaju financirati izvan ERF-a. |
| --- | --- |

1.11.

EGSO primjećuje da se uopće ne spominje Europski razvojni fond (EDF) i pretpostavlja da će se to promijeniti kada će se znati više o višegodišnjem financijskom okviru (VFO) i odluci uvrštenja ERF-a u proračun. EGSO ponovno ističe preporuku iz mišljenja u kojem stoji da bi svi oblici razvojne potpore koju EU daje trećim zemljama trebali biti obuhvaćeni istim pravnim okvirom te podlijegati istom demokratskom nadzoru Europskog parlamenta, uz istodobno zadržavanje istih pozitivnih aspekata Europskog razvojnog fonda. EGSO nadalje smatra da se Instrument mirovne pomoći za Afriku i novi projekti povezani s migracijama trebaju financirati izvan ERF-a.

| 1.12. | Odbor pozdravlja usredotočenost na ljudski razvoj kao poseban prioritet za buduće partnerstvo koji bi trebao biti prioritet za sve tri regije kao i povezan s ciljevima održivog razvoja. |
| --- | --- |

1.12.

Odbor pozdravlja usredotočenost na ljudski razvoj kao poseban prioritet za buduće partnerstvo koji bi trebao biti prioritet za sve tri regije kao i povezan s ciljevima održivog razvoja.

| 1.13. | EGSO pozdravlja izjavu u Komunikaciji da je potrebno u potpunosti zaštititi, promicati i ostvariti ravnopravnost spolova te osnaživanje žena i djevojaka, kao i priznanje ključnog doprinosa žena i djevojaka ostvarenju mira i izgradnji države, gospodarskom rastu, tehnološkom razvoju, smanjenju siromaštva, zdravlju i dobrobiti, kulturi i ljudskom razvoju. Međutim, EGSO je razočaran činjenicom da u Komunikaciji ne nalazi detalje o načinima kako bi se to olakšalo. |
| --- | --- |

1.13.

EGSO pozdravlja izjavu u Komunikaciji da je potrebno u potpunosti zaštititi, promicati i ostvariti ravnopravnost spolova te osnaživanje žena i djevojaka, kao i priznanje ključnog doprinosa žena i djevojaka ostvarenju mira i izgradnji države, gospodarskom rastu, tehnološkom razvoju, smanjenju siromaštva, zdravlju i dobrobiti, kulturi i ljudskom razvoju. Međutim, EGSO je razočaran činjenicom da u Komunikaciji ne nalazi detalje o načinima kako bi se to olakšalo.

| 1.14. | EGSO pozdravlja činjenicu da će trgovina i sporazumi o gospodarskom partnerstvu biti u potpunosti uključeni u novo partnerstvo. EGSO smatra da bi trgovinski sporazumi, uključujući sporazume o gospodarskom partnerstvu, kao svoj okvir trebali koristiti UN-ov Program održivog razvoja do 2030. i Pariški sporazum o klimatskim promjenama. |
| --- | --- |

1.14.

EGSO pozdravlja činjenicu da će trgovina i sporazumi o gospodarskom partnerstvu biti u potpunosti uključeni u novo partnerstvo. EGSO smatra da bi trgovinski sporazumi, uključujući sporazume o gospodarskom partnerstvu, kao svoj okvir trebali koristiti UN-ov Program održivog razvoja do 2030. i Pariški sporazum o klimatskim promjenama.

| 1.15. | EGSO smatra da bi se pregovori o sporazumu o gospodarskom partnerstvu između AKP-a i EU-a trebali odvijati na transparentan način i uključivati civilno društvo. Sporazumi o gospodarskom partnerstvu trebali bi sadržavati provedivo poglavlje o održivom razvoju uz aktivnu ulogu civilnog društva u provedbi, praćenju i reviziji. |
| --- | --- |

1.15.

EGSO smatra da bi se pregovori o sporazumu o gospodarskom partnerstvu između AKP-a i EU-a trebali odvijati na transparentan način i uključivati civilno društvo. Sporazumi o gospodarskom partnerstvu trebali bi sadržavati provedivo poglavlje o održivom razvoju uz aktivnu ulogu civilnog društva u provedbi, praćenju i reviziji.

| 1.16. | EGSO pozdravlja činjenicu da je klima jedan je od glavnih prioriteta, ali je zabrinut zbog toga što se prioriteti povezani s klimom i okolišem razlikuju u tri regije. Zabrinut je i zbog toga što je naglasak stavljen na mjere koje moraju provesti zemlje AKP-a, bez upućivanja na odgovornost EU-a u pogledu utjecaja na okoliš, odnosno na prirodne resurse i ekosustave u tim zemljama u razvoju. |
| --- | --- |

1.16.

EGSO pozdravlja činjenicu da je klima jedan je od glavnih prioriteta, ali je zabrinut zbog toga što se prioriteti povezani s klimom i okolišem razlikuju u tri regije. Zabrinut je i zbog toga što je naglasak stavljen na mjere koje moraju provesti zemlje AKP-a, bez upućivanja na odgovornost EU-a u pogledu utjecaja na okoliš, odnosno na prirodne resurse i ekosustave u tim zemljama u razvoju.

2.   Kontekst

| 2.1. | Europska unija (EU) i 79 afričkih, karipskih i pacifičkih država (AKP) sklopile su opsežan i zakonski obvezujući međunarodni sporazum o suradnji koji je ujedinio više od polovice svjetskih nacionalnih država. Pod nazivom Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua (CPA ili Cotonou), potpisan je u Beninu 2000. godine i cilj mu je jačanje dugogodišnje političke, trgovinske i razvojne suradnje između EU-a i zemalja AKP-a. Na temelju Sporazuma osnovan je niz institucija koje olakšavaju suradnju između vlada, javnih dužnosnika, zastupnika u parlamentu, lokalnih tijela i civilnih društava država te privatnog sektora AKP-a i EU-a. On se temelji na povijesnim odnosima između EU-a i njegovih bivših kolonija, koji su u međuvremenu napredovali s pomoću niza sporazuma: od sporazuma o pridruživanju iz Prve i Druge konvencije iz Yaoundéa između Europske ekonomske zajednice i bivših francuskih kolonija u Africi (1963. – 1975.) do uzastopnih konvencija iz Loméa između AKP-a i EU-a (1975. – 2000.) te najnovijeg Sporazuma o partnerstvu potpisanog u Cotonouu (2000.). |
| --- | --- |

2.1.

Europska unija (EU) i 79 afričkih, karipskih i pacifičkih država (AKP) sklopile su opsežan i zakonski obvezujući međunarodni sporazum o suradnji koji je ujedinio više od polovice svjetskih nacionalnih država. Pod nazivom Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua (CPA ili Cotonou), potpisan je u Beninu 2000. godine i cilj mu je jačanje dugogodišnje političke, trgovinske i razvojne suradnje između EU-a i zemalja AKP-a. Na temelju Sporazuma osnovan je niz institucija koje olakšavaju suradnju između vlada, javnih dužnosnika, zastupnika u parlamentu, lokalnih tijela i civilnih društava država te privatnog sektora AKP-a i EU-a. On se temelji na povijesnim odnosima između EU-a i njegovih bivših kolonija, koji su u međuvremenu napredovali s pomoću niza sporazuma: od sporazuma o pridruživanju iz Prve i Druge konvencije iz Yaoundéa između Europske ekonomske zajednice i bivših francuskih kolonija u Africi (1963. – 1975.) do uzastopnih konvencija iz Loméa između AKP-a i EU-a (1975. – 2000.) te najnovijeg Sporazuma o partnerstvu potpisanog u Cotonouu (2000.).

| 2.2. | Konvencije iz Loméa dodijelile su zemljama AKP-a pravni status, čime im je bilo omogućeno stvaranje modela razvoja i potraživanja povlaštenog pristupa zajedničkom tržištu. Taj okvir dao je veću težinu karipskim i pacifičkim državama, koje vjerojatno ne bi profitirale od ovakve vrste modela razvoja u bilateralnim sporazumima. Iako se siromaštvo smanjilo, udio zemalja AKP-a na unutarnjem tržištu smanjio se sa 6,7 % u 1976. na 3 % u 1998. |
| --- | --- |

2.2.

Konvencije iz Loméa dodijelile su zemljama AKP-a pravni status, čime im je bilo omogućeno stvaranje modela razvoja i potraživanja povlaštenog pristupa zajedničkom tržištu. Taj okvir dao je veću težinu karipskim i pacifičkim državama, koje vjerojatno ne bi profitirale od ovakve vrste modela razvoja u bilateralnim sporazumima. Iako se siromaštvo smanjilo, udio zemalja AKP-a na unutarnjem tržištu smanjio se sa 6,7 % u 1976. na 3 % u 1998.

| 2.3. | Sporazum iz Cotonoua usmjeren je na jačanje partnerstva i sastoji se od tri stupa – političkog, komercijalnog i održivog razvoja. Početni cilj tog sveobuhvatnog sporazuma bio je pomoći razvoju u zemljama AKP-a, uz istodobno poticanje diversifikacije njihovih gospodarstava stvaranjem okruženja za poduzetništvo i ulaganja. |
| --- | --- |

2.3.

Sporazum iz Cotonoua usmjeren je na jačanje partnerstva i sastoji se od tri stupa – političkog, komercijalnog i održivog razvoja. Početni cilj tog sveobuhvatnog sporazuma bio je pomoći razvoju u zemljama AKP-a, uz istodobno poticanje diversifikacije njihovih gospodarstava stvaranjem okruženja za poduzetništvo i ulaganja.

3.   Opće napomene

| 3.1. | Sporazum iz Cotonoua istječe 2020. godine, zbog čega su Europska komisija i Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku 22. studenog 2016. objavile Zajedničku komunikaciju. U Komunikaciji su iznesene tri opcije koje se temelje na rezultatima javnog savjetovanja pokrenutog 6. listopada 2015. Prva opcija je obnova Sporazuma iz Cotonoua s AKP-om. Prednost toga je zadržavanje formata AKP-a; međutim, to ne bi dovelo do sporazuma koji uzima u obzir specifične prioritete koje su utvrdile uključene strane. Osim toga, ne bi se u obzir uzele značajne promjene od 2000., kao što je proširenje EU-a, različiti prioriteti u zemljama AKP-a i sve veća važnost regionalnih organizacija kao što je Afrička unija. |
| --- | --- |

3.1.

Sporazum iz Cotonoua istječe 2020. godine, zbog čega su Europska komisija i Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku 22. studenog 2016. objavile Zajedničku komunikaciju. U Komunikaciji su iznesene tri opcije koje se temelje na rezultatima javnog savjetovanja pokrenutog 6. listopada 2015. Prva opcija je obnova Sporazuma iz Cotonoua s AKP-om. Prednost toga je zadržavanje formata AKP-a; međutim, to ne bi dovelo do sporazuma koji uzima u obzir specifične prioritete koje su utvrdile uključene strane. Osim toga, ne bi se u obzir uzele značajne promjene od 2000., kao što je proširenje EU-a, različiti prioriteti u zemljama AKP-a i sve veća važnost regionalnih organizacija kao što je Afrička unija.

| 3.2. | Druga opcija predviđa potpunu regionalizaciju odnosa između EU-a i zemalja AKP-a. Takvim pristupom, unatoč tome što odražava razlike između tri regije, zanemarila bi se izražena želja zemalja AKP-a da ostanu ujedinjene, kao i zajednička želja da se format EU-AKP koristi za utjecaj na međunarodne institucije. |
| --- | --- |

3.2.

Druga opcija predviđa potpunu regionalizaciju odnosa između EU-a i zemalja AKP-a. Takvim pristupom, unatoč tome što odražava razlike između tri regije, zanemarila bi se izražena želja zemalja AKP-a da ostanu ujedinjene, kao i zajednička želja da se format EU-AKP koristi za utjecaj na međunarodne institucije.

| 3.3. | Prednost se daje trećoj opciji, s kojom se, kako se čini, slažu sve strane. Revizija u ovom slučaju znači sklapanje „zajedničkog okvirnog sporazuma s tri regionalna stupa”: „treća opcija je sporazum s partnerskim zemljama, uključujući tri zasebna regionalna partnerstva s afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama, uz mogućnost bliske suradnje s drugim zemljama u sklopu zajedničkog okvira. Tim okvirom definirale bi se zajedničke vrijednosti, načela, ključni podaci i interesi, što podrazumijeva suradnju između uključenih strana, uz korištenje dugogodišnje „pravne stečevine” AKP-a. Također bi se predvidjeli posebni mehanizmi suradnje na svjetskoj sceni. Tri regionalna partnera koristila bi i integrirala već postojeće mehanizme (npr. zajedničku strategiju EU-a i AKP-a) te utvrdila prioritete i mjere usmjerene na specifične detalje u programu partnerstva u svakoj od tri regije.” Ovaj institucionalni aranžman koji je predložila Komisija i koji se sastoji od tri zasebna regionalna partnerstva s afričkim, karipskim i pacifičkim državama, u sklopu krovnog aranžmana, zadržava pravnu stečevinu i prednosti formata partnerstva između EU-a i zemalja AKP-a uz istodobno pružanje mogućnosti za diferencirane razvojne inicijative ovisno o regiji. Osim toga, u skladu s tom najpoželjnijom opcijom, postoji mogućnost uključivanja drugih zemalja izvan AKP-a, poput drugih najmanje razvijenih zemalja (LDC), ili onih u Sjevernoj Africi, u budućnosti. |
| --- | --- |

3.3.

Prednost se daje trećoj opciji, s kojom se, kako se čini, slažu sve strane. Revizija u ovom slučaju znači sklapanje „zajedničkog okvirnog sporazuma s tri regionalna stupa”: „treća opcija je sporazum s partnerskim zemljama, uključujući tri zasebna regionalna partnerstva s afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama, uz mogućnost bliske suradnje s drugim zemljama u sklopu zajedničkog okvira. Tim okvirom definirale bi se zajedničke vrijednosti, načela, ključni podaci i interesi, što podrazumijeva suradnju između uključenih strana, uz korištenje dugogodišnje „pravne stečevine” AKP-a. Također bi se predvidjeli posebni mehanizmi suradnje na svjetskoj sceni. Tri regionalna partnera koristila bi i integrirala već postojeće mehanizme (npr. zajedničku strategiju EU-a i AKP-a) te utvrdila prioritete i mjere usmjerene na specifične detalje u programu partnerstva u svakoj od tri regije.” Ovaj institucionalni aranžman koji je predložila Komisija i koji se sastoji od tri zasebna regionalna partnerstva s afričkim, karipskim i pacifičkim državama, u sklopu krovnog aranžmana, zadržava pravnu stečevinu i prednosti formata partnerstva između EU-a i zemalja AKP-a uz istodobno pružanje mogućnosti za diferencirane razvojne inicijative ovisno o regiji. Osim toga, u skladu s tom najpoželjnijom opcijom, postoji mogućnost uključivanja drugih zemalja izvan AKP-a, poput drugih najmanje razvijenih zemalja (LDC), ili onih u Sjevernoj Africi, u budućnosti.

| 3.4. | EGSO pozdravlja cilj Europske komisije da partnerstvo učini pravno obvezujućim, a da pritom i dalje ostane fleksibilan i prilagodljiv kako bi ga se moglo prilagoditi stalno promjenjivom okruženju. EGSO predlaže da se „pravno obvezujući” jasno definira u sporazumu koji će naslijediti Sporazum iz Cotonoua, pri čemu bi u taj sporazum trebalo biti uključeno savjetovanje i sankcije u slučaju kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i, prije svega, vladavine prava. EGSO napominje da zemlje AKP-a podržavaju obvezujuću narav budućeg sporazuma (1) i vjeruje da bi to zajamčilo predvidljivost, transparentnost i uzajamnu odgovornost. |
| --- | --- |

3.4.

EGSO pozdravlja cilj Europske komisije da partnerstvo učini pravno obvezujućim, a da pritom i dalje ostane fleksibilan i prilagodljiv kako bi ga se moglo prilagoditi stalno promjenjivom okruženju. EGSO predlaže da se „pravno obvezujući” jasno definira u sporazumu koji će naslijediti Sporazum iz Cotonoua, pri čemu bi u taj sporazum trebalo biti uključeno savjetovanje i sankcije u slučaju kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i, prije svega, vladavine prava. EGSO napominje da zemlje AKP-a podržavaju obvezujuću narav budućeg sporazuma (1) i vjeruje da bi to zajamčilo predvidljivost, transparentnost i uzajamnu odgovornost.

| 3.5. | Nedavno usvojeni međunarodni okviri – Program održivog razvoja do 2030., Pariški sporazum o klimatskim promjenama, Program djelovanja iz Addis Abebe, Okvira iz Sendaija i Plan UN-a za gradove – mogu se uključiti u novi sporazum, čime bi se partnere sporazuma usmjerilo na put održivosti za dobrobit ljudi, blagostanja i planeta. Buduće partnerstvo trebalo bi se temeljiti na tim međunarodnim okvirima i obvezama, te njihovoj provedbi koja se odvija na integriran, uključiv i održiv način. |
| --- | --- |

3.5.

Nedavno usvojeni međunarodni okviri – Program održivog razvoja do 2030., Pariški sporazum o klimatskim promjenama, Program djelovanja iz Addis Abebe, Okvira iz Sendaija i Plan UN-a za gradove – mogu se uključiti u novi sporazum, čime bi se partnere sporazuma usmjerilo na put održivosti za dobrobit ljudi, blagostanja i planeta. Buduće partnerstvo trebalo bi se temeljiti na tim međunarodnim okvirima i obvezama, te njihovoj provedbi koja se odvija na integriran, uključiv i održiv način.

| 3.6. | Budući sporazum trebao bi dati prednost ljudskom razvoju, uzimajući u obzir dvostruki učinak eksponencijalnog demografskog rasta i klimatskih izazova s kojima su suočene zemlje AKP-a. To će predstavljati izazov za prehranu i opskrbu hranom, zaštitu okoliša i postizanje dobrobiti za sve. |
| --- | --- |

3.6.

Budući sporazum trebao bi dati prednost ljudskom razvoju, uzimajući u obzir dvostruki učinak eksponencijalnog demografskog rasta i klimatskih izazova s kojima su suočene zemlje AKP-a. To će predstavljati izazov za prehranu i opskrbu hranom, zaštitu okoliša i postizanje dobrobiti za sve.

| 3.7. | Usklađenost razvojnih politika trebala bi biti ključan element budućeg partnerstva, osiguravajući da sve unutarnje i vanjske politike EU-a podupiru održivi razvoj u EU-u i u svijetu. |
| --- | --- |

3.7.

Usklađenost razvojnih politika trebala bi biti ključan element budućeg partnerstva, osiguravajući da sve unutarnje i vanjske politike EU-a podupiru održivi razvoj u EU-u i u svijetu.

4.   Posebne napomene

4.1.   Sudjelovanje civilnog društva u budućem partnerstvu AKP-a i EU-a

| 4.1.1. | EGSO pozdravlja činjenicu da se člankom 6. Sporazuma iz Cotonoua podupire sudjelovanje nevladinih dionika priznanjem njihove ključne uloge u partnerstvu. Međutim, razočaran je time što je suradnja i dalje orijentirana na vlade unatoč saznanju da je politički dijalog važan za promicanje sudjelovanja civilnog društva u razvojnom procesu. Postoje neke iznimke: Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a, Parlamentarna skupština Cariforum-EU, Savjetodavni odbor Cariforum-EU i Odbor za trgovinu i razvoj Cariforum-EU. Njihov se broj može dodatno povećati u budućnosti. |
| --- | --- |

4.1.1.

EGSO pozdravlja činjenicu da se člankom 6. Sporazuma iz Cotonoua podupire sudjelovanje nevladinih dionika priznanjem njihove ključne uloge u partnerstvu. Međutim, razočaran je time što je suradnja i dalje orijentirana na vlade unatoč saznanju da je politički dijalog važan za promicanje sudjelovanja civilnog društva u razvojnom procesu. Postoje neke iznimke: Zajednička parlamentarna skupština AKP-a i EU-a, Parlamentarna skupština Cariforum-EU, Savjetodavni odbor Cariforum-EU i Odbor za trgovinu i razvoj Cariforum-EU. Njihov se broj može dodatno povećati u budućnosti.

| 4.1.2. | EGSO ponovno ističe ključnu ulogu nevladinih dionika u odnosu AKP-a i EU-a tijekom cjelokupnog procesa održivog razvoja te u praćenju sporazuma o gospodarskom partnerstvu. U Programu UN-a do 2030. prepoznaje se uloga civilnog društva, naime u njemu se navodi: „opseg i ambicije novog programa zahtijevaju revitalizirano globalno partnerstvo kako bi se osigurala njegova provedba. Time će se olakšati intenzivna globalna suradnja za potporu provedbe svih ciljeva i ciljnih vrijednosti, okupljanje vlada, privatnog sektora, civilnog društva, sustava Ujedinjenih naroda i drugih aktera te mobiliziranje svih dostupnih resursa.” |
| --- | --- |

4.1.2.

EGSO ponovno ističe ključnu ulogu nevladinih dionika u odnosu AKP-a i EU-a tijekom cjelokupnog procesa održivog razvoja te u praćenju sporazuma o gospodarskom partnerstvu. U Programu UN-a do 2030. prepoznaje se uloga civilnog društva, naime u njemu se navodi: „opseg i ambicije novog programa zahtijevaju revitalizirano globalno partnerstvo kako bi se osigurala njegova provedba. Time će se olakšati intenzivna globalna suradnja za potporu provedbe svih ciljeva i ciljnih vrijednosti, okupljanje vlada, privatnog sektora, civilnog društva, sustava Ujedinjenih naroda i drugih aktera te mobiliziranje svih dostupnih resursa.”

| 4.1.3. | EGSO s razočaranjem primjećuje da niz zemalja AKP-a, a nedavno i EU, uvodi restriktivne zakone kako bi ograničile rad nevladinih organizacija, što je u nekim slučajevima dovelo do negativnih posljedica na aktivnu uključenost organizacija civilnog društva. U indeksu održivosti organizacija civilnog društva za 2016. godinu (2) naglašava se da se u mnogim zemljama subsaharske Afrike organizacije civilnog društva, posebno one koje su usmjerene na zastupanje i ljudska prava, suočavaju sa sve većim ograničenjima ili prijetnjama ograničenjem njihova rada. |
| --- | --- |

4.1.3.

EGSO s razočaranjem primjećuje da niz zemalja AKP-a, a nedavno i EU, uvodi restriktivne zakone kako bi ograničile rad nevladinih organizacija, što je u nekim slučajevima dovelo do negativnih posljedica na aktivnu uključenost organizacija civilnog društva. U indeksu održivosti organizacija civilnog društva za 2016. godinu (2) naglašava se da se u mnogim zemljama subsaharske Afrike organizacije civilnog društva, posebno one koje su usmjerene na zastupanje i ljudska prava, suočavaju sa sve većim ograničenjima ili prijetnjama ograničenjem njihova rada.

| 4.1.4. | EGSO smatra da bi novi sporazum trebao jačati legitimitet posebno organizacija civilnog društva, i općenito nedržavnih aktera, kao i prijeko potrebnih dionika u političkim postupcima uključujući organizacije civilnog društva, kako iz AKP-a tako i EU-a u pravno obvezujuća načela sporazuma. To bi trebalo uključiti strukturirani okvir između organizacija civilnog društva i svih zajedničkih institucija AKP-a i EU-a. Stoga poziva na snažniju tehničku i financijsku predanost kako bi se potaknulo i osnažilo aktivno sudjelovanje organizacija civilnog društva. |
| --- | --- |

4.1.4.

EGSO smatra da bi novi sporazum trebao jačati legitimitet posebno organizacija civilnog društva, i općenito nedržavnih aktera, kao i prijeko potrebnih dionika u političkim postupcima uključujući organizacije civilnog društva, kako iz AKP-a tako i EU-a u pravno obvezujuća načela sporazuma. To bi trebalo uključiti strukturirani okvir između organizacija civilnog društva i svih zajedničkih institucija AKP-a i EU-a. Stoga poziva na snažniju tehničku i financijsku predanost kako bi se potaknulo i osnažilo aktivno sudjelovanje organizacija civilnog društva.

4.2.   Trgovina i održivi razvoj

| 4.2.1. | U okviru Četvrte konvencije iz Loméa, zemlje AKP-a uživale su neuzajamne povlastice koje je jednostrano dodijelio EU kako bi one mogle izvoziti svoje proizvode na zajedničko tržište, zajedno sa sustavom za nadoknađivanje gubitka prihoda od izvoza u slučaju fluktuacija deviznih tečajeva ili prirodnih katastrofa. Za taj sustav presuđeno je da je u suprotnosti s načelom Svjetske trgovinske organizacije o „najpovlaštenijoj naciji”. Kako bi novi Sporazum iz Cotonoua bio u skladu s pravilima Svjetske trgovinske organizacije osmišljeni su sporazumi o gospodarskom partnerstvu s ciljem omogućavanja integracije zemalja AKP-a u svjetsko gospodarstvo. |
| --- | --- |

4.2.1.

U okviru Četvrte konvencije iz Loméa, zemlje AKP-a uživale su neuzajamne povlastice koje je jednostrano dodijelio EU kako bi one mogle izvoziti svoje proizvode na zajedničko tržište, zajedno sa sustavom za nadoknađivanje gubitka prihoda od izvoza u slučaju fluktuacija deviznih tečajeva ili prirodnih katastrofa. Za taj sustav presuđeno je da je u suprotnosti s načelom Svjetske trgovinske organizacije o „najpovlaštenijoj naciji”. Kako bi novi Sporazum iz Cotonoua bio u skladu s pravilima Svjetske trgovinske organizacije osmišljeni su sporazumi o gospodarskom partnerstvu s ciljem omogućavanja integracije zemalja AKP-a u svjetsko gospodarstvo.

| 4.2.2. | Europa je stoga sklopila sporazume o gospodarskom partnerstvu sa šest regija koje obuhvaćaju 79 zemalja AKP-a, s ciljem stvaranja zajedničkih partnerstava u pogledu trgovine i razvoja, uz potporu razvojne pomoći. Od 2000. do 2008. pristup europskom tržištu odvijao se putem neuzajamne nacionalne povlastice, koja se sastojala od sustava odstupanja od pravila Svjetske trgovinske organizacije. Od 2008. sporazumi o slobodnoj trgovini potpisivali su se u okviru sporazuma o gospodarskom partnerstvu; međutim, obavezni potpisi i naknadna provedba predstavljaju stalan izazov. Iako je do danas sklopljeno šest sporazuma o gospodarskom partnerstvu, postupak ratifikacije je u većini slučajeva bio otežan. Europa je 2007. godine potpisala prvi od 15 sporazuma s karipskim državama, koji je privremeno stupio na snagu u prosincu 2008. Situacija u Africi je bila raznolikija. U 2014. godini 16 država iz Zapadne Afrike, te dvije regionalne organizacije, Gospodarska zajednica zapadnoafričkih država (ECOWAS) i Zapadnoafrička ekonomska i monetarna unija (WAEMU), i Istočnoafrička zajednica sklopile su sporazum, međutim potpisivanje sporazuma još uvijek je u tijeku. Države Južnoafričke razvojne zajednice potpisale su sporazum o gospodarskom partnerstvu 2016. Naposljetku su privremeni sporazum o gospodarskom partnerstvu između Europe i pacifičkih zemalja potpisale Papua Nova Gvineja i Fidži 2009. godine, s obzirom na to da su te dvije zemlje najveći trgovinski partneri Europe na Pacifiku. |
| --- | --- |

4.2.2.

Europa je stoga sklopila sporazume o gospodarskom partnerstvu sa šest regija koje obuhvaćaju 79 zemalja AKP-a, s ciljem stvaranja zajedničkih partnerstava u pogledu trgovine i razvoja, uz potporu razvojne pomoći. Od 2000. do 2008. pristup europskom tržištu odvijao se putem neuzajamne nacionalne povlastice, koja se sastojala od sustava odstupanja od pravila Svjetske trgovinske organizacije. Od 2008. sporazumi o slobodnoj trgovini potpisivali su se u okviru sporazuma o gospodarskom partnerstvu; međutim, obavezni potpisi i naknadna provedba predstavljaju stalan izazov. Iako je do danas sklopljeno šest sporazuma o gospodarskom partnerstvu, postupak ratifikacije je u većini slučajeva bio otežan. Europa je 2007. godine potpisala prvi od 15 sporazuma s karipskim državama, koji je privremeno stupio na snagu u prosincu 2008. Situacija u Africi je bila raznolikija. U 2014. godini 16 država iz Zapadne Afrike, te dvije regionalne organizacije, Gospodarska zajednica zapadnoafričkih država (ECOWAS) i Zapadnoafrička ekonomska i monetarna unija (WAEMU), i Istočnoafrička zajednica sklopile su sporazum, međutim potpisivanje sporazuma još uvijek je u tijeku. Države Južnoafričke razvojne zajednice potpisale su sporazum o gospodarskom partnerstvu 2016. Naposljetku su privremeni sporazum o gospodarskom partnerstvu između Europe i pacifičkih zemalja potpisale Papua Nova Gvineja i Fidži 2009. godine, s obzirom na to da su te dvije zemlje najveći trgovinski partneri Europe na Pacifiku.

| 4.2.3. | Sporazum iz Cotonoua stoga obuhvaća značajnu trgovinsku dimenziju. EU je 2012. godine bio drugi najveći trgovinski partner zemalja AKP-a nakon SAD-a. EU se nalazi ispred Venezuele, Kine, Brazila, Kanade i Indije. Udio trgovine s EU-om čini 12,1 % ukupne trgovine zemalja AKP-a, što je manje nego sa SAD-om (35,7 %), ali više nego s Kinom (6,9 %) (3). |
| --- | --- |

4.2.3.

Sporazum iz Cotonoua stoga obuhvaća značajnu trgovinsku dimenziju. EU je 2012. godine bio drugi najveći trgovinski partner zemalja AKP-a nakon SAD-a. EU se nalazi ispred Venezuele, Kine, Brazila, Kanade i Indije. Udio trgovine s EU-om čini 12,1 % ukupne trgovine zemalja AKP-a, što je manje nego sa SAD-om (35,7 %), ali više nego s Kinom (6,9 %) (3).

| 4.2.4. | Prema podacima Međunarodnog trgovinskog centra, između 2003. i 2012. tržišni udio zemalja AKP-a u svjetskom gospodarstvu porastao je s 1,4 % na 1,7 %, dok se udio tržišta EU-28 na tržištima zemalja AKP-a povećao s 10,9 % na 11,5 % tijekom istog razdoblja. Međutim, od 2010. godine zemlje AKP-a pogođene su posljedicama gospodarske krize iz 2008., pri čemu ukupna vrijednost njihove trgovine robom pada. Izvoz je 2015. godine iznosio 320,7 milijardi USD (u usporedbi s 495,1 milijardi USD u 2011.), pri čemu je uvoz iznosio 439,6 milijardi USD (u usporedbi s 500,2 milijardi USD u 2014.). |
| --- | --- |

4.2.4.

Prema podacima Međunarodnog trgovinskog centra, između 2003. i 2012. tržišni udio zemalja AKP-a u svjetskom gospodarstvu porastao je s 1,4 % na 1,7 %, dok se udio tržišta EU-28 na tržištima zemalja AKP-a povećao s 10,9 % na 11,5 % tijekom istog razdoblja. Međutim, od 2010. godine zemlje AKP-a pogođene su posljedicama gospodarske krize iz 2008., pri čemu ukupna vrijednost njihove trgovine robom pada. Izvoz je 2015. godine iznosio 320,7 milijardi USD (u usporedbi s 495,1 milijardi USD u 2011.), pri čemu je uvoz iznosio 439,6 milijardi USD (u usporedbi s 500,2 milijardi USD u 2014.).

| 4.2.5. | EGSO preporučuje da revizija Sporazuma iz Cotonoua bude usmjerena na proširenje trgovine u zemljama AKP-a, s obzirom na činjenicu da 80 % najmanje razvijenih zemalja još uvijek pripada AKP-u. Odbor također napominje da poljoprivreda predstavlja 90 % izvoza iz zemalja AKP-a te da je većina radne snage zaposlena u tom sektoru. U prosjeku 20 % nacionalnog bogatstva dolazi od poljoprivrednih prihoda s ekstremnim varijacijama između zemalja AKP-a. Primjerice, polovina BDP-a Čada ostvaruje se u poljoprivrednom sektoru, a na Karibima u prosjeku 1 % (4). |
| --- | --- |

4.2.5.

EGSO preporučuje da revizija Sporazuma iz Cotonoua bude usmjerena na proširenje trgovine u zemljama AKP-a, s obzirom na činjenicu da 80 % najmanje razvijenih zemalja još uvijek pripada AKP-u. Odbor također napominje da poljoprivreda predstavlja 90 % izvoza iz zemalja AKP-a te da je većina radne snage zaposlena u tom sektoru. U prosjeku 20 % nacionalnog bogatstva dolazi od poljoprivrednih prihoda s ekstremnim varijacijama između zemalja AKP-a. Primjerice, polovina BDP-a Čada ostvaruje se u poljoprivrednom sektoru, a na Karibima u prosjeku 1 % (4).

| 4.2.6. | Trgovina i regionalna integracija: Sporazumom o gospodarskom partnerstvu želi se potaknuti regionalna integracija te se on temelji na logici da se snažnijom regionalnom integracijom potiču kapaciteti trgovanja, što će pak potaknuti rast, zapošljavanje i gospodarski razvoj. Kako bi se potaknula trgovina unutar AKP-a, potrebna su ulaganja u infrastrukturu – uključujući u čistu energiju – s ciljem pomaganja zemljama AKP-a da se okrenu proizvodnji i izvozu polugotovih i gotovih proizvoda, a time i prijeđu na višu razinu u globalnom lancu vrijednosti. EGSO stoga preporučuje da se pomorski promet uključi u program za trgovinsku i razvojnu politiku EU-a. |
| --- | --- |

4.2.6.

Trgovina i regionalna integracija: Sporazumom o gospodarskom partnerstvu želi se potaknuti regionalna integracija te se on temelji na logici da se snažnijom regionalnom integracijom potiču kapaciteti trgovanja, što će pak potaknuti rast, zapošljavanje i gospodarski razvoj. Kako bi se potaknula trgovina unutar AKP-a, potrebna su ulaganja u infrastrukturu – uključujući u čistu energiju – s ciljem pomaganja zemljama AKP-a da se okrenu proizvodnji i izvozu polugotovih i gotovih proizvoda, a time i prijeđu na višu razinu u globalnom lancu vrijednosti. EGSO stoga preporučuje da se pomorski promet uključi u program za trgovinsku i razvojnu politiku EU-a.

| 4.2.7. | Trgovina i održivi razvoj: U sklopu budućeg partnerstva, trgovina i sporazumi o gospodarskom partnerstvu trebali bi se uključiti u okvir UN-ovog Programa održivog razvoja do 2030. i Pariškog sporazuma. Sporazumi o gospodarskom partnerstvu trebali bi sadržavati provedivo poglavlje o održivom razvoju s formalnim i strukturiranim okvirom za uključenje organizacija civilnog društva. Budući pregovori između AKP-a i EU-a u trebali bi se odvijati transparentno, uz uključivanje organizacija civilnog društva u praćenje pregovora i provedbe kao i sporazuma. |
| --- | --- |

4.2.7.

Trgovina i održivi razvoj: U sklopu budućeg partnerstva, trgovina i sporazumi o gospodarskom partnerstvu trebali bi se uključiti u okvir UN-ovog Programa održivog razvoja do 2030. i Pariškog sporazuma. Sporazumi o gospodarskom partnerstvu trebali bi sadržavati provedivo poglavlje o održivom razvoju s formalnim i strukturiranim okvirom za uključenje organizacija civilnog društva. Budući pregovori između AKP-a i EU-a u trebali bi se odvijati transparentno, uz uključivanje organizacija civilnog društva u praćenje pregovora i provedbe kao i sporazuma.

4.3.   Razvojna suradnja

| 4.3.1. | Instrumenti i metode suradnje namijenjeni su za provedbu načela Sporazuma iz Cotonoua, s posebnim naglaskom na rezultate, partnerstvo i odgovornosti. Programiranje i provedba Europskoga razvojnog fonda stoga su osmišljeni kao zajednička odgovornost. |
| --- | --- |

4.3.1.

Instrumenti i metode suradnje namijenjeni su za provedbu načela Sporazuma iz Cotonoua, s posebnim naglaskom na rezultate, partnerstvo i odgovornosti. Programiranje i provedba Europskoga razvojnog fonda stoga su osmišljeni kao zajednička odgovornost.

| 4.3.2. | Europski razvojni fond izravno se financira dobrovoljnim doprinosima država članica EU-a izvan proračuna EU-a, ali se o njemu pregovara istodobno kad i o ostalim instrumentima EU-a za vanjsko financiranje kako bi se osigurala dosljednost. Njime upravljaju Europska komisija i Europska investicijska banka (EIB). EIB upravlja investicijskim instrumentom i daje zajmove, jamstva i sredstva iz Europskoga razvojnog fonda i svojih vlastitih resursa, privatnim društvima u zemljama AKP-a za kratkoročne i dugoročne projekte u privatnom i javnom sektoru. |
| --- | --- |

4.3.2.

Europski razvojni fond izravno se financira dobrovoljnim doprinosima država članica EU-a izvan proračuna EU-a, ali se o njemu pregovara istodobno kad i o ostalim instrumentima EU-a za vanjsko financiranje kako bi se osigurala dosljednost. Njime upravljaju Europska komisija i Europska investicijska banka (EIB). EIB upravlja investicijskim instrumentom i daje zajmove, jamstva i sredstva iz Europskoga razvojnog fonda i svojih vlastitih resursa, privatnim društvima u zemljama AKP-a za kratkoročne i dugoročne projekte u privatnom i javnom sektoru.

| 4.3.3. | Iznos dodijeljenih sredstava Europskog razvojnog fonda porastao je, međutim vjerojatno će se smanjiti nakon Brexita, pri čemu je Fond zadržao međuvladin karakter i strukturu upravljanja, što mu je omogućilo da uz višegodišnji financijski okvir (VFO) postane najvažniji čimbenik razvojne suradnje EU-a. S obzirom na jedinstveni povijesni razvoj Europskog razvojnog fonda i na njegov pravni status, kao i na njegovu međuvladinu osnovu, Europski parlament (EP) nema pravo suodlučivanja o njemu. Odbor Europskog parlamenta za razvoj zaista je uključen u opće političke rasprave i važan je dionik Sporazuma o partnerstvu iz Cotonoua. Zajednička parlamentarna skupština također ima ovlast provođenja parlamentarnog nadzora nad dodjelom sredstava Europskoga razvojnog fonda u nacionalnim indikativnim programima i regionalnim indikativnim programima. |
| --- | --- |

4.3.3.

Iznos dodijeljenih sredstava Europskog razvojnog fonda porastao je, međutim vjerojatno će se smanjiti nakon Brexita, pri čemu je Fond zadržao međuvladin karakter i strukturu upravljanja, što mu je omogućilo da uz višegodišnji financijski okvir (VFO) postane najvažniji čimbenik razvojne suradnje EU-a. S obzirom na jedinstveni povijesni razvoj Europskog razvojnog fonda i na njegov pravni status, kao i na njegovu međuvladinu osnovu, Europski parlament (EP) nema pravo suodlučivanja o njemu. Odbor Europskog parlamenta za razvoj zaista je uključen u opće političke rasprave i važan je dionik Sporazuma o partnerstvu iz Cotonoua. Zajednička parlamentarna skupština također ima ovlast provođenja parlamentarnog nadzora nad dodjelom sredstava Europskoga razvojnog fonda u nacionalnim indikativnim programima i regionalnim indikativnim programima.

| 4.3.4. | Europski razvojni fond i uvrštavanje u proračun – Europski parlament u okviru posebnog postupka davanja razrješnice daje razrješnicu Europskoj komisiji za upravljanje Europskim razvojnim fondom i njegovu provedbu. Uvrštavanje u proračun (uključivanje Europskoga razvojnog fonda u proračun EU-a) i dalje je uzrok neslaganja Europskog parlamenta i Vijeća iako je Komisija u više navrata predlagala da se Europski razvojni fond uvrsti u proračun EU-a. |
| --- | --- |

4.3.4.

Europski razvojni fond i uvrštavanje u proračun – Europski parlament u okviru posebnog postupka davanja razrješnice daje razrješnicu Europskoj komisiji za upravljanje Europskim razvojnim fondom i njegovu provedbu. Uvrštavanje u proračun (uključivanje Europskoga razvojnog fonda u proračun EU-a) i dalje je uzrok neslaganja Europskog parlamenta i Vijeća iako je Komisija u više navrata predlagala da se Europski razvojni fond uvrsti u proračun EU-a.

| 4.3.5. | EGSO smatra da svi oblici potpore koju EU daje trećim zemljama trebaju biti obuhvaćeni istim pravnim okvirom i podlijegati istim demokratskim provjerama Europskog parlamenta. Stoga poziva na integraciju Europskoga razvojnog fonda u proračun EU-a uz istodobno zadržavanje pozitivnih aspekata Europskoga razvojnog fonda (npr. recipročnost i uzajamna odgovornost). To će dovesti do koherentnije razvojne politike EU-a. |
| --- | --- |

4.3.5.

EGSO smatra da svi oblici potpore koju EU daje trećim zemljama trebaju biti obuhvaćeni istim pravnim okvirom i podlijegati istim demokratskim provjerama Europskog parlamenta. Stoga poziva na integraciju Europskoga razvojnog fonda u proračun EU-a uz istodobno zadržavanje pozitivnih aspekata Europskoga razvojnog fonda (npr. recipročnost i uzajamna odgovornost). To će dovesti do koherentnije razvojne politike EU-a.

Bruxelles, 7. prosinca 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

(1)  „Izjava iz Sipopoa: budućnost skupine AKP-a u svijetu koji se mijenja”. „Sedmi samit predsjednika država i vlada AKP-a”: 13. i 14. prosinca 2012.

1

(2)  https://www.usaid.gov/africa-civil-society.

2

(3)  https://www.robert-schuman.eu/en/european-issues/0440-post-cotonou-the-modernisation-of-the-acp-partnership

3

(4)  Priopćenje za medije tajništva AKP-a: Nova politika AKP-a stavlja naglasak na preradu poljoprivrednih proizvoda, 15. lipnja 2017.

4

---

| 11.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 129/82 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 129/82

---

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o „Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Inicijativa za održiv razvoj plavoga gospodarstva u zapadnom Sredozemlju”

(COM(2017) 183)

(2018/C 129/14)

| Izvjestitelj: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Dimitris DIMITRIADIS

| Zahtjev za savjetovanje: | Komisija, 31. svibnja 2017. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | REX |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 7. studenoga 2017. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 6. prosinca 2017. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 530 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 159/1/1 |

Zahtjev za savjetovanje:

Komisija, 31. svibnja 2017.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

REX

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

7. studenoga 2017.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

6. prosinca 2017.

Plenarno zasjedanje br.:

530

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

159/1/1

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1 | Društveno i okolišno održiv razvoj morskih bazena i obalnih područja, borba protiv postojećih nejednakosti te jamčenje očuvanja kulturne i biološke raznolikosti pitanja su od iznimne važnosti. Štoviše, pripadaju jednome od najprikladnijih područja za uspostavu programa transnacionalne suradnje unutar i izvan EU-a. U tom smislu EGSO u cijelosti podupire predmetnu inicijativu za održiv razvoj plavoga gospodarstva u zapadnom Sredozemlju te poziva europske institucije da zaključe ciklus savjetovanja i uspostave odgovarajuću radnu skupinu. |
| --- | --- |

1.1

Društveno i okolišno održiv razvoj morskih bazena i obalnih područja, borba protiv postojećih nejednakosti te jamčenje očuvanja kulturne i biološke raznolikosti pitanja su od iznimne važnosti. Štoviše, pripadaju jednome od najprikladnijih područja za uspostavu programa transnacionalne suradnje unutar i izvan EU-a. U tom smislu EGSO u cijelosti podupire predmetnu inicijativu za održiv razvoj plavoga gospodarstva u zapadnom Sredozemlju te poziva europske institucije da zaključe ciklus savjetovanja i uspostave odgovarajuću radnu skupinu.

| 1.2 | EGSO smatra da su za uspjeh te inicijative potrebni dobra komunikacija i odgovarajuće okruženje za suradnju država koje u njoj sudjeluju te europskih institucija. Unija za Mediteran pozvana je kako bi imala važnu ulogu u učinkovitom povezivanju svih uključenih strana. |
| --- | --- |

1.2

EGSO smatra da su za uspjeh te inicijative potrebni dobra komunikacija i odgovarajuće okruženje za suradnju država koje u njoj sudjeluju te europskih institucija. Unija za Mediteran pozvana je kako bi imala važnu ulogu u učinkovitom povezivanju svih uključenih strana.

| 1.3 | EGSO prepoznaje potrebu za proširenjem inicijative na sljedeća tri načina: |
| --- | --- |

1.3

EGSO prepoznaje potrebu za proširenjem inicijative na sljedeća tri načina:

| 1.3.1 | osim područja djelovanja odabranih u predmetnoj inicijativi, a to su (1) sigurniji i zaštićeniji pomorski prostor, (2) pametno i otporno plavo gospodarstvo i usredotočenost na razvoj vještina, istraživanja i inovacije te (3) bolje upravljanje morem, EGSO predlaže širenje tematskog područja inicijative na polju bioraznolikosti i očuvanja te međukulturne komunikacije, kao i konkretniju strategiju potpore proizvodnim djelatnostima malog i vrlo malog opsega. |
| --- | --- |

1.3.1

osim područja djelovanja odabranih u predmetnoj inicijativi, a to su (1) sigurniji i zaštićeniji pomorski prostor, (2) pametno i otporno plavo gospodarstvo i usredotočenost na razvoj vještina, istraživanja i inovacije te (3) bolje upravljanje morem, EGSO predlaže širenje tematskog područja inicijative na polju bioraznolikosti i očuvanja te međukulturne komunikacije, kao i konkretniju strategiju potpore proizvodnim djelatnostima malog i vrlo malog opsega.

| 1.3.2 | Osim toga, EGSO smatra da je kao horizontalno područje djelovanja vrlo važno uključiti postupan razvoj sustava strukovnog i akademskog obrazovanja i transnacionalnu suradnju među tim sustavima, čime bi se povećala učinkovitost ostalih područja plavoga gospodarstva. U tom je smislu potrebno usvojiti pristup makroregionalne strategije. |
| --- | --- |

1.3.2

Osim toga, EGSO smatra da je kao horizontalno područje djelovanja vrlo važno uključiti postupan razvoj sustava strukovnog i akademskog obrazovanja i transnacionalnu suradnju među tim sustavima, čime bi se povećala učinkovitost ostalih područja plavoga gospodarstva. U tom je smislu potrebno usvojiti pristup makroregionalne strategije.

| 1.3.3 | Pitanja sigurnosti u pomorskom prometu, sigurnosna pitanja, pitanja održivog gospodarskog rasta i očuvanja kulture i okoliša neće se dugoročno učinkovito riješiti ako zanemarimo činjenicu da je Sredozemlje povijesna, gospodarska i ekološka cjelina (1). Stoga, iako su pojačane geopolitičke napetosti i pogoršanje sukoba u istočnom dijelu morskog bazena razlog zbog kojega inicijativa započinje u zapadnom Sredozemlju, to bi trebalo protumačiti kao pilot-primjenu kojom se stječu korisna iskustva i najbolje prakse i koja će se proširiti u pristup koji obuhvaća cijelo Sredozemlje (vidjeti i točke 3.3, 3.4 i 3.5). |
| --- | --- |

1.3.3

Pitanja sigurnosti u pomorskom prometu, sigurnosna pitanja, pitanja održivog gospodarskog rasta i očuvanja kulture i okoliša neće se dugoročno učinkovito riješiti ako zanemarimo činjenicu da je Sredozemlje povijesna, gospodarska i ekološka cjelina (1). Stoga, iako su pojačane geopolitičke napetosti i pogoršanje sukoba u istočnom dijelu morskog bazena razlog zbog kojega inicijativa započinje u zapadnom Sredozemlju, to bi trebalo protumačiti kao pilot-primjenu kojom se stječu korisna iskustva i najbolje prakse i koja će se proširiti u pristup koji obuhvaća cijelo Sredozemlje (vidjeti i točke 3.3, 3.4 i 3.5).

| 1.4 | EGSO očekuje da će za uspjeh inicijative biti potreban visok stupanj transnacionalne i transverzalne koordinacije. Politike i programi koji se odnose na Sredozemlje i koji su se provodili proteklih 20 godina ostvarili su loše rezultate, a velik dio sredstava ostao je neiskorišten zbog različitih stajališta i nedostatka učinkovite koordinacije institucija Zajednice i javnih uprava u zemljama Sredozemlja koje nisu članice EU-a te zbog toga što je u nekim slučajevima birokracija, skrivena pod opravdanjem transparentnosti, stvorila znatne prepreke uporabi postojećih sredstava. To podrazumijeva potrebu za potprojektom tehničke pomoći koji obuhvaća pitanja kao što su: |
| --- | --- |

1.4

EGSO očekuje da će za uspjeh inicijative biti potreban visok stupanj transnacionalne i transverzalne koordinacije. Politike i programi koji se odnose na Sredozemlje i koji su se provodili proteklih 20 godina ostvarili su loše rezultate, a velik dio sredstava ostao je neiskorišten zbog različitih stajališta i nedostatka učinkovite koordinacije institucija Zajednice i javnih uprava u zemljama Sredozemlja koje nisu članice EU-a te zbog toga što je u nekim slučajevima birokracija, skrivena pod opravdanjem transparentnosti, stvorila znatne prepreke uporabi postojećih sredstava. To podrazumijeva potrebu za potprojektom tehničke pomoći koji obuhvaća pitanja kao što su:

| 1.4.1 | detaljna usporedna analiza kojom će se u postojećem mnoštvu sličnih (ili jednakih) inicijativa (vidjeti točke 3.9 i 3.10) utvrditi područja koja se preklapaju kako bi se uštedjeli resursi i poboljšali konačni rezultati. EGSO ističe kako u slučaju da srednjoročni i dugoročni ciljevi ne budu jasno definirani i/ili da se konkretno ne definiraju nadležnosti uključenih tijela i institucija, postoji rizik od odgađanja provedbe inicijative ili čak odustajanja od njezine provedbe; |
| --- | --- |

1.4.1

detaljna usporedna analiza kojom će se u postojećem mnoštvu sličnih (ili jednakih) inicijativa (vidjeti točke 3.9 i 3.10) utvrditi područja koja se preklapaju kako bi se uštedjeli resursi i poboljšali konačni rezultati. EGSO ističe kako u slučaju da srednjoročni i dugoročni ciljevi ne budu jasno definirani i/ili da se konkretno ne definiraju nadležnosti uključenih tijela i institucija, postoji rizik od odgađanja provedbe inicijative ili čak odustajanja od njezine provedbe;

| 1.4.2 | glavni operativni plan, u kojemu će se definirati nadležnosti radne skupine za plavo gospodarstvo i konkretni organizacijski/administrativni instrumenti te utvrditi uloge uključenih regionalnih, nacionalnih i međunarodnih institucija, kao i jasan vremenski raspored (vidjeti i točke 4.5 i 4.6). Budući da će istraživačke institucije imati važnu ulogu, autori tog glavnog plana trebali bi razmotriti i heterogenost regije u pogledu postojanja iskusnog i stručnog sektora istraživanja i razvoja, kao i sve postojeće primjere uspješne suradnje u području istraživanja i razvoja na objema obalama Sredozemlja; |
| --- | --- |

1.4.2

glavni operativni plan, u kojemu će se definirati nadležnosti radne skupine za plavo gospodarstvo i konkretni organizacijski/administrativni instrumenti te utvrditi uloge uključenih regionalnih, nacionalnih i međunarodnih institucija, kao i jasan vremenski raspored (vidjeti i točke 4.5 i 4.6). Budući da će istraživačke institucije imati važnu ulogu, autori tog glavnog plana trebali bi razmotriti i heterogenost regije u pogledu postojanja iskusnog i stručnog sektora istraživanja i razvoja, kao i sve postojeće primjere uspješne suradnje u području istraživanja i razvoja na objema obalama Sredozemlja;

| 1.4.3 | planiranje i provedba dovoljno dalekosežne komunikacijske strategije za informiranje o sadržaju inicijative za plavo gospodarstvo i povezanim prilikama i izgledima kako bi se: (i) evidentirale sve institucije i dionici koji bi mogli biti uključeni i/ili na koje bi to moglo utjecati, osobito na regionalnoj i lokalnoj razini, te (ii) među njima proširile relevantne informacije. |
| --- | --- |

1.4.3

planiranje i provedba dovoljno dalekosežne komunikacijske strategije za informiranje o sadržaju inicijative za plavo gospodarstvo i povezanim prilikama i izgledima kako bi se: (i) evidentirale sve institucije i dionici koji bi mogli biti uključeni i/ili na koje bi to moglo utjecati, osobito na regionalnoj i lokalnoj razini, te (ii) među njima proširile relevantne informacije.

| 1.5 | Slijedom navedenih općih preporuka u nastavku se iznose detaljni zaključci i odgovarajući prijedlozi: |
| --- | --- |

1.5

Slijedom navedenih općih preporuka u nastavku se iznose detaljni zaključci i odgovarajući prijedlozi:

| 1.5.1 | EGSO se slaže da uspješna borba protiv kriminala i terorizma zahtijeva učinkovitije umrežavanje tijela za nadzor kopnene i morske granice na objema obalama, kao i sustavnu razmjenu i analizu podataka, u uskoj suradnji s Frontexom i drugim globalnim, transnacionalnim institucijama, kao što je Međunarodna pomorska organizacija (IMO); |
| --- | --- |

1.5.1

EGSO se slaže da uspješna borba protiv kriminala i terorizma zahtijeva učinkovitije umrežavanje tijela za nadzor kopnene i morske granice na objema obalama, kao i sustavnu razmjenu i analizu podataka, u uskoj suradnji s Frontexom i drugim globalnim, transnacionalnim institucijama, kao što je Međunarodna pomorska organizacija (IMO);

| 1.5.2 | međutim, s obzirom na umrežavanje tijela za nadzor kopnene i morske granice EGSO želi skrenuti posebnu pozornost na pravila „dobrog upravljanja” te na potrebu da se pomno uzmu u obzir ljudska prava, kako na individualnoj tako i na kolektivnoj razini (vidjeti i točku 4.1.); |
| --- | --- |

1.5.2

međutim, s obzirom na umrežavanje tijela za nadzor kopnene i morske granice EGSO želi skrenuti posebnu pozornost na pravila „dobrog upravljanja” te na potrebu da se pomno uzmu u obzir ljudska prava, kako na individualnoj tako i na kolektivnoj razini (vidjeti i točku 4.1.);

| 1.5.3 | kako bi prostorno planiranje i upravljanje obalom bili učinkoviti, potrebno je usvojiti pristup četverostruke spirale na transnacionalnoj i osobito na regionalnoj/lokalnoj razini. Potrebna je snažnija uključenost lokalnih tijela (općina i regija) te socijalnih partnera i organizacija civilnog društva unutar njihovih područja djelovanja. U tu bi svrhu Komisija trebala pozvati dionike lokalnog javnog i privatnog sektora na savjetovanje o Komunikaciji i konkretnim područjima djelovanja, a to su sigurnost i zaštita u prometu, ribarstvo, turizam i energija, socijalna kohezija i okolišna održivost (vidjeti i točke 4.2.1 i 4.3); |
| --- | --- |

1.5.3

kako bi prostorno planiranje i upravljanje obalom bili učinkoviti, potrebno je usvojiti pristup četverostruke spirale na transnacionalnoj i osobito na regionalnoj/lokalnoj razini. Potrebna je snažnija uključenost lokalnih tijela (općina i regija) te socijalnih partnera i organizacija civilnog društva unutar njihovih područja djelovanja. U tu bi svrhu Komisija trebala pozvati dionike lokalnog javnog i privatnog sektora na savjetovanje o Komunikaciji i konkretnim područjima djelovanja, a to su sigurnost i zaštita u prometu, ribarstvo, turizam i energija, socijalna kohezija i okolišna održivost (vidjeti i točke 4.2.1 i 4.3);

| 1.5.4 | „Plavi rast” (2) jedna je od glavnih dugoročnih strategija za postizanje ciljeva strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast: područja ribolova i akvakulture, obalnog (ekološkog) turizma, pomorske logistike (koja postaje sve značajnija za Sredozemlje zbog trenutačnih geopolitičkih i gospodarskih zbivanja), biotehnologije mora, energije oceana i podmorskog rudarstva pružaju nove višedimenzionalne poduzetničke prilike; |
| --- | --- |

1.5.4

„Plavi rast” (2) jedna je od glavnih dugoročnih strategija za postizanje ciljeva strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast: područja ribolova i akvakulture, obalnog (ekološkog) turizma, pomorske logistike (koja postaje sve značajnija za Sredozemlje zbog trenutačnih geopolitičkih i gospodarskih zbivanja), biotehnologije mora, energije oceana i podmorskog rudarstva pružaju nove višedimenzionalne poduzetničke prilike;

| 1.5.5 | mala i vrlo mala poduzeća, kućna radinost i obiteljska poduzeća tradicionalnih organizacijskih struktura te operativni programi i aktivnosti okosnica su lokalnih gospodarstava na objema obalama sredozemnog bazena. U tom bi se smislu programima umrežavanja i suradnje malih i mikroproizvođača mogla također poboljšati otpornost i troškovna konkurentnost, uz istodobno zadržavanje prijeko potrebne diferencijacije robe i usluga koje pružaju. Stoga EGSO smatra da je, uz inovativno i tehnološki napredno poduzetništvo, barem jednako važno promicati i posebne, dobro prilagođene programe za tradicionalne gospodarske aktivnosti, uzimajući u obzir lokalne posebnosti (vidjeti točke 3.6, 3.7, 4.2.2, 4.2.3 i 4.2.4); |
| --- | --- |

1.5.5

mala i vrlo mala poduzeća, kućna radinost i obiteljska poduzeća tradicionalnih organizacijskih struktura te operativni programi i aktivnosti okosnica su lokalnih gospodarstava na objema obalama sredozemnog bazena. U tom bi se smislu programima umrežavanja i suradnje malih i mikroproizvođača mogla također poboljšati otpornost i troškovna konkurentnost, uz istodobno zadržavanje prijeko potrebne diferencijacije robe i usluga koje pružaju. Stoga EGSO smatra da je, uz inovativno i tehnološki napredno poduzetništvo, barem jednako važno promicati i posebne, dobro prilagođene programe za tradicionalne gospodarske aktivnosti, uzimajući u obzir lokalne posebnosti (vidjeti točke 3.6, 3.7, 4.2.2, 4.2.3 i 4.2.4);

| 1.5.6 | osiguravanje bolje usklađenosti ponude i potražnje na tržištu rada moglo bi biti važno s obzirom na to da bi se sljedećih godina siromaštvo i nezaposlenost mladih mogli pogoršavati, osobito u zemljama južnog Sredozemlja, ali to zasigurno neće biti dovoljno za rješavanje pitanja nezaposlenosti, socijalne kohezije i održivosti. U tom su smislu razvojne mjere čiji se kratak pregled daje u točki 1.5.5 presudne za otvaranje novih, održivih radnih mjesta i poboljšanje životnog standarda u određenim područjima. Te se mjere moraju pažljivo isplanirati u suradnji s lokalnim institucijama i tijelima. Štoviše, te lokalizirane politike najučinkovitiji su način za neutralizaciju čimbenika koji pokreću migracije, stoga bi ih trebalo shvatiti kao važan instrument za rješavanje pitanja povećanih migracijskih tokova i posljedičnih socioekonomskih problema na objema obalama, kao i s tim povezanih pitanja sigurnosti i zaštite te za borbu protiv kriminala i terorizma (točka 1.5.1); |
| --- | --- |

1.5.6

osiguravanje bolje usklađenosti ponude i potražnje na tržištu rada moglo bi biti važno s obzirom na to da bi se sljedećih godina siromaštvo i nezaposlenost mladih mogli pogoršavati, osobito u zemljama južnog Sredozemlja, ali to zasigurno neće biti dovoljno za rješavanje pitanja nezaposlenosti, socijalne kohezije i održivosti. U tom su smislu razvojne mjere čiji se kratak pregled daje u točki 1.5.5 presudne za otvaranje novih, održivih radnih mjesta i poboljšanje životnog standarda u određenim područjima. Te se mjere moraju pažljivo isplanirati u suradnji s lokalnim institucijama i tijelima. Štoviše, te lokalizirane politike najučinkovitiji su način za neutralizaciju čimbenika koji pokreću migracije, stoga bi ih trebalo shvatiti kao važan instrument za rješavanje pitanja povećanih migracijskih tokova i posljedičnih socioekonomskih problema na objema obalama, kao i s tim povezanih pitanja sigurnosti i zaštite te za borbu protiv kriminala i terorizma (točka 1.5.1);

| 1.5.7 | kad je riječ o ribolovu, EGSO smatra da je potrebno: (i) povećati fleksibilnost Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) kako bi se uklonile prepreke među razinama javne uprave te (ii) osnažiti ulogu Opće komisije za ribarstvo u Sredozemnome moru (GFCM) kako bi se promijenilo i dalje nepovoljno stanje u pogledu ribljih stokova brojnih vrsta, uz usku suradnju i koordinaciju sa zemljama Sredozemlja koje nisu članice EU-a (vidjeti i točke 4.3.4 i 4.3.5). |
| --- | --- |

1.5.7

kad je riječ o ribolovu, EGSO smatra da je potrebno: (i) povećati fleksibilnost Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) kako bi se uklonile prepreke među razinama javne uprave te (ii) osnažiti ulogu Opće komisije za ribarstvo u Sredozemnome moru (GFCM) kako bi se promijenilo i dalje nepovoljno stanje u pogledu ribljih stokova brojnih vrsta, uz usku suradnju i koordinaciju sa zemljama Sredozemlja koje nisu članice EU-a (vidjeti i točke 4.3.4 i 4.3.5).

2.   Kontekst Komunikacije

| 2.1 | U studenome 2015. na „Ministarskoj konferenciji o plavom gospodarstvu” (3) Unije za Mediteran usvojena je Izjava o daljnjem razvoju plavoga gospodarstva (4) povećanjem ulaganja u odgovarajuću tehnologiju, inovacije, znanja i vještine te upravljanje pomorstvom. |
| --- | --- |

2.1

U studenome 2015. na „Ministarskoj konferenciji o plavom gospodarstvu” (3) Unije za Mediteran usvojena je Izjava o daljnjem razvoju plavoga gospodarstva (4) povećanjem ulaganja u odgovarajuću tehnologiju, inovacije, znanja i vještine te upravljanje pomorstvom.

| 2.2 | U listopadu 2016. ministri vanjskih poslova uključeni u „Dijalog 5 + 5”, koji obuhvaća Alžir, Libiju, Maroko, Mauritaniju i Tunis te Francusku, Italiju, Maltu, Portugal i Španjolsku, potaknuli su daljnji rad na inicijativi za održiv razvoj plavoga gospodarstva u okviru Unije za Mediteran (5). |
| --- | --- |

2.2

U listopadu 2016. ministri vanjskih poslova uključeni u „Dijalog 5 + 5”, koji obuhvaća Alžir, Libiju, Maroko, Mauritaniju i Tunis te Francusku, Italiju, Maltu, Portugal i Španjolsku, potaknuli su daljnji rad na inicijativi za održiv razvoj plavoga gospodarstva u okviru Unije za Mediteran (5).

| 2.3 | Komunikacija koja je predmet ovog mišljenja (6) i prateći okvir za djelovanje [SWD(2017) 130] (7) proizlaze iz tog zahtjeva. U njima se zagovara iskorištavanje prilika i suočavanje s izazovima u regiji koja zahtijeva multilateralnu koordinaciju i međunarodnu suradnju koje se trebaju proširiti izvan granica Europske unije (EU). |
| --- | --- |

2.3

Komunikacija koja je predmet ovog mišljenja (6) i prateći okvir za djelovanje [SWD(2017) 130] (7) proizlaze iz tog zahtjeva. U njima se zagovara iskorištavanje prilika i suočavanje s izazovima u regiji koja zahtijeva multilateralnu koordinaciju i međunarodnu suradnju koje se trebaju proširiti izvan granica Europske unije (EU).

| 2.4 | Usto, inicijativa Europske komisije na kojoj se Komunikacija temelji oslanja se na dugogodišnje iskustvo na području strategija morskih bazena i makroregionalnih strategija – vidjeti, na primjer, Atlantsku strategiju, Strategiju EU-a za regiju Baltičkog mora i Strategiju EU-a za jadransku i jonsku regiju (8). Inicijativa ima koristi i od (prethodno spomenutog) regionalnog dijaloga o plavom gospodarstvu u okviru Unije za Mediteran, Opće komisije za ribarstvo u Sredozemnome moru (9), Barcelonske konvencije o zaštiti morskog okoliša i obalnog područja Sredozemlja (10), kao i Programa UN-a za održivi razvoj do 2030. (11) te napora uloženih u provedbu Strategije za održiv razvoj u Sredozemlju (12). |
| --- | --- |

2.4

Usto, inicijativa Europske komisije na kojoj se Komunikacija temelji oslanja se na dugogodišnje iskustvo na području strategija morskih bazena i makroregionalnih strategija – vidjeti, na primjer, Atlantsku strategiju, Strategiju EU-a za regiju Baltičkog mora i Strategiju EU-a za jadransku i jonsku regiju (8). Inicijativa ima koristi i od (prethodno spomenutog) regionalnog dijaloga o plavom gospodarstvu u okviru Unije za Mediteran, Opće komisije za ribarstvo u Sredozemnome moru (9), Barcelonske konvencije o zaštiti morskog okoliša i obalnog područja Sredozemlja (10), kao i Programa UN-a za održivi razvoj do 2030. (11) te napora uloženih u provedbu Strategije za održiv razvoj u Sredozemlju (12).

| 2.5 | Nadalje, Komunikacija je u skladu sa znanstvenom i društveno-političkom raspravom koja je u tijeku diljem svijeta. Plavo gospodarstvo već se ubraja među najvažnija suvremena pitanja: prvo, zbog važnosti resursa mora i oceana i njihova potencijala za gospodarski rast na tom području te, drugo, zbog toga što je održivost mora i oceana glavni parametar očuvanja okoliša na globalnoj razini (13). |
| --- | --- |

2.5

Nadalje, Komunikacija je u skladu sa znanstvenom i društveno-političkom raspravom koja je u tijeku diljem svijeta. Plavo gospodarstvo već se ubraja među najvažnija suvremena pitanja: prvo, zbog važnosti resursa mora i oceana i njihova potencijala za gospodarski rast na tom području te, drugo, zbog toga što je održivost mora i oceana glavni parametar očuvanja okoliša na globalnoj razini (13).

| 2.6 | U Komunikaciji se prepoznaje potreba za povećanom sigurnošću i zaštitom, održivim gospodarskim rastom i radnim mjestima te očuvanjem ekosustava i biološke raznolikosti u zapadnom Sredozemlju. Drugim riječima, njome se želi pridonijeti promicanju društveno i okolišno održivog gospodarskog razvoja u morskom bazenu, sjevernim i južnim obalnim područjima, lukama i gradovima koji su dio integriranog sustava mobilnosti osoba i dobara koji u velikoj mjeri nadilazi postojeći administrativni i politički diskontinuitet. U tu se svrhu utvrđuju tri područja u kojima postoje problemi: |
| --- | --- |

2.6

U Komunikaciji se prepoznaje potreba za povećanom sigurnošću i zaštitom, održivim gospodarskim rastom i radnim mjestima te očuvanjem ekosustava i biološke raznolikosti u zapadnom Sredozemlju. Drugim riječima, njome se želi pridonijeti promicanju društveno i okolišno održivog gospodarskog razvoja u morskom bazenu, sjevernim i južnim obalnim područjima, lukama i gradovima koji su dio integriranog sustava mobilnosti osoba i dobara koji u velikoj mjeri nadilazi postojeći administrativni i politički diskontinuitet. U tu se svrhu utvrđuju tri područja u kojima postoje problemi:

| 2.6.1 | sigurnost i zaštita pomorskih aktivnosti: prema Komunikaciji, zbog budućih geopolitičkih i gospodarskih zbivanja, kao što je udvostručenje Sueskog kanala, povećat će se rizici za područja zapadnog Sredozemlja preopterećena prometom (u smislu prometnih nesreća). S druge strane, sigurnosna pitanja već su važna, što pokazuju nezakonite migracije, dok se očekuje da će trenutačni socioekonomski i demografski trendovi i učinci klimatskih promjena pojačati konkurenciju u pogledu resursa i geopolitičku nestabilnost; |
| --- | --- |

2.6.1

sigurnost i zaštita pomorskih aktivnosti: prema Komunikaciji, zbog budućih geopolitičkih i gospodarskih zbivanja, kao što je udvostručenje Sueskog kanala, povećat će se rizici za područja zapadnog Sredozemlja preopterećena prometom (u smislu prometnih nesreća). S druge strane, sigurnosna pitanja već su važna, što pokazuju nezakonite migracije, dok se očekuje da će trenutačni socioekonomski i demografski trendovi i učinci klimatskih promjena pojačati konkurenciju u pogledu resursa i geopolitičku nestabilnost;

| 2.6.2 | visoke stope nezaposlenosti mladih u odnosu na sve stariju pomorsku radnu snagu: u Komunikaciji se prepoznaje dobro poznat paradoks u pogledu zapošljavanja, prema kojemu, s jedne strane, postoji neiskorištena radna snaga, a, s druge strane, slobodna radna mjesta, osobito u sektorima i industrijama plavoga gospodarstva. Komisija smatra da je trenutačno stanje uglavnom (ako ne i u cijelosti) posljedica neusklađenosti ponude i potražnje. Stoga je usmjerena na nedostatak dijaloga i suradnje između industrije i obrazovnog sustava; |
| --- | --- |

2.6.2

visoke stope nezaposlenosti mladih u odnosu na sve stariju pomorsku radnu snagu: u Komunikaciji se prepoznaje dobro poznat paradoks u pogledu zapošljavanja, prema kojemu, s jedne strane, postoji neiskorištena radna snaga, a, s druge strane, slobodna radna mjesta, osobito u sektorima i industrijama plavoga gospodarstva. Komisija smatra da je trenutačno stanje uglavnom (ako ne i u cijelosti) posljedica neusklađenosti ponude i potražnje. Stoga je usmjerena na nedostatak dijaloga i suradnje između industrije i obrazovnog sustava;

| 2.6.3 | različiti i suprotstavljeni interesi na moru: prema podatcima iznesenima u Komunikaciji, zapadno Sredozemlje ima najveću biološku raznolikost u cijelom bazenu. Istodobno, u toj se regiji ostvaruje otprilike polovica BDP-a Sredozemlja zahvaljujući uglavnom pomorskim aktivnostima, kao što su turizam, akvakultura, ribarstvo i promet, što dovodi do sve veće urbanizacije obalnih područja, prekomjernog iskorištavanja ribljih stokova, onečišćenja mora i širih problema u vezi s očuvanjem. Uzimajući u obzir transnacionalnu prirodu uključenih interesa i ozbiljne socioekonomske nejednakosti, ti čimbenici u cijelosti opravdavaju stajalište izneseno u Komunikaciji prema kojemu je to područje „žarišna točka u smislu gospodarskih, demografskih i okolišnih pritisaka”. |
| --- | --- |

2.6.3

različiti i suprotstavljeni interesi na moru: prema podatcima iznesenima u Komunikaciji, zapadno Sredozemlje ima najveću biološku raznolikost u cijelom bazenu. Istodobno, u toj se regiji ostvaruje otprilike polovica BDP-a Sredozemlja zahvaljujući uglavnom pomorskim aktivnostima, kao što su turizam, akvakultura, ribarstvo i promet, što dovodi do sve veće urbanizacije obalnih područja, prekomjernog iskorištavanja ribljih stokova, onečišćenja mora i širih problema u vezi s očuvanjem. Uzimajući u obzir transnacionalnu prirodu uključenih interesa i ozbiljne socioekonomske nejednakosti, ti čimbenici u cijelosti opravdavaju stajalište izneseno u Komunikaciji prema kojemu je to područje „žarišna točka u smislu gospodarskih, demografskih i okolišnih pritisaka”.

| 2.7 | Općenito, Komisija prepoznaje da se postojeći okvir programa suradnje na objema obalama morskog bazena nije pokazao dovoljno učinkovitim. U tom se smislu inicijativom nastoji zadovoljiti postojeća potreba. Unatoč tomu, uspjeh u rješavanju tih pitanja ovisi o mnogim općim i posebnim izmjenama i prilagodbama, a mnoge od njih pokušat ćemo iznijeti u odjeljcima u nastavku. |
| --- | --- |

2.7

Općenito, Komisija prepoznaje da se postojeći okvir programa suradnje na objema obalama morskog bazena nije pokazao dovoljno učinkovitim. U tom se smislu inicijativom nastoji zadovoljiti postojeća potreba. Unatoč tomu, uspjeh u rješavanju tih pitanja ovisi o mnogim općim i posebnim izmjenama i prilagodbama, a mnoge od njih pokušat ćemo iznijeti u odjeljcima u nastavku.

3.   Opće napomene

| 3.1 | EGSO podupire napore Komisije u pogledu konsolidiranja i razvoja okolišno održivih lanaca proizvodnje i potrošnje, npr. uporabom čistih oblika energije za desalinizaciju, promicanjem energetske učinkovitosti i čiste energije u općenitijem smislu te promicanjem i jačanjem zelenog tereta i pomorskog prometa. To je osobito važno s obzirom na golem potencijal za poduzetničke aktivnosti u području interesa. |
| --- | --- |

3.1

EGSO podupire napore Komisije u pogledu konsolidiranja i razvoja okolišno održivih lanaca proizvodnje i potrošnje, npr. uporabom čistih oblika energije za desalinizaciju, promicanjem energetske učinkovitosti i čiste energije u općenitijem smislu te promicanjem i jačanjem zelenog tereta i pomorskog prometa. To je osobito važno s obzirom na golem potencijal za poduzetničke aktivnosti u području interesa.

| 3.2 | Pojam „plavo gospodarstvo” odnosi se na društveno i okolišno održiv razvoj morskih bazena i obalnih područja kojim se suzbijaju postojeće nejednakosti i jamči očuvanje kulturne i biološke raznolikosti, što je osobito važno imajući u vidu povijest i budućnost Sredozemlja. U tom su smislu odabrana područja djelovanja navedena u Komunikaciji, odnosno (1) sigurniji i zaštićeniji pomorski prostor, (2) pametno i otporno plavo gospodarstvo i (3) bolje upravljanje morem, važna, ali mogu biti ograničavajuća i time neučinkovita u pogledu zadovoljavanja potreba bazena. EGSO predlaže daljnje širenje inicijative na područja bioraznolikosti i očuvanja te međukulturne komunikacije, kao i konkretniju strategiju potpore proizvodnim djelatnostima malog i vrlo malog opsega, na primjer ribolovu itd. |
| --- | --- |

3.2

Pojam „plavo gospodarstvo” odnosi se na društveno i okolišno održiv razvoj morskih bazena i obalnih područja kojim se suzbijaju postojeće nejednakosti i jamči očuvanje kulturne i biološke raznolikosti, što je osobito važno imajući u vidu povijest i budućnost Sredozemlja. U tom su smislu odabrana područja djelovanja navedena u Komunikaciji, odnosno (1) sigurniji i zaštićeniji pomorski prostor, (2) pametno i otporno plavo gospodarstvo i (3) bolje upravljanje morem, važna, ali mogu biti ograničavajuća i time neučinkovita u pogledu zadovoljavanja potreba bazena. EGSO predlaže daljnje širenje inicijative na područja bioraznolikosti i očuvanja te međukulturne komunikacije, kao i konkretniju strategiju potpore proizvodnim djelatnostima malog i vrlo malog opsega, na primjer ribolovu itd.

| 3.3 | Iako su pitanja kao što je sigurnost u pomorskom prometu, ali i osobito sigurnosna pitanja, vrlo važna, ne može ih se ograničiti na područje zapadnog Sredozemlja. Naprotiv, geopolitička povijest i trenutačno pogoršanje stanja, uz sve veću izbjegličku krizu u istočnom dijelu morskog bazena, ukazuju na potrebu za sveobuhvatnim pristupom Sredozemlju kad je riječ o rješavanju tih pitanja. |
| --- | --- |

3.3

Iako su pitanja kao što je sigurnost u pomorskom prometu, ali i osobito sigurnosna pitanja, vrlo važna, ne može ih se ograničiti na područje zapadnog Sredozemlja. Naprotiv, geopolitička povijest i trenutačno pogoršanje stanja, uz sve veću izbjegličku krizu u istočnom dijelu morskog bazena, ukazuju na potrebu za sveobuhvatnim pristupom Sredozemlju kad je riječ o rješavanju tih pitanja.

| 3.4 | To se odnosi i na ostatak utvrđenih područja interesa – održiv gospodarski rast, pitanja očuvanja kulture i okoliša itd. Sredozemlje se ne bi trebalo dijeliti na zapadno i istočno. Čak i ako to mora biti slučaj iz administrativnih razloga i u svrhu kratkoročnih taktika, dugoročno gledajući, strateško planiranje treba se odnositi na bazen kao cjelinu. |
| --- | --- |

3.4

To se odnosi i na ostatak utvrđenih područja interesa – održiv gospodarski rast, pitanja očuvanja kulture i okoliša itd. Sredozemlje se ne bi trebalo dijeliti na zapadno i istočno. Čak i ako to mora biti slučaj iz administrativnih razloga i u svrhu kratkoročnih taktika, dugoročno gledajući, strateško planiranje treba se odnositi na bazen kao cjelinu.

| 3.5 | EGSO u cijelosti razumije da bi, s obzirom na pojačane geopolitičke napetosti i pogoršanje sukoba u istočnom Sredozemlju, pokretanje inicijative za zapadno Sredozemlje moglo biti jednostavniji, realniji i brže ostvariv pristup. Međutim, ako nakon toga ne uslijedi istovjetna inicijativa za istočno Sredozemlje, postoji znatan rizik da se utvrđeni ciljevi neće ostvariti. Istočno Sredozemlje suočava se s jednakim problemima, no uz mnogo više napetosti zbog geopolitičkih uvjeta, te je za to područje potrebno utvrditi i primijeniti istovjetna pravila i politike. |
| --- | --- |

3.5

EGSO u cijelosti razumije da bi, s obzirom na pojačane geopolitičke napetosti i pogoršanje sukoba u istočnom Sredozemlju, pokretanje inicijative za zapadno Sredozemlje moglo biti jednostavniji, realniji i brže ostvariv pristup. Međutim, ako nakon toga ne uslijedi istovjetna inicijativa za istočno Sredozemlje, postoji znatan rizik da se utvrđeni ciljevi neće ostvariti. Istočno Sredozemlje suočava se s jednakim problemima, no uz mnogo više napetosti zbog geopolitičkih uvjeta, te je za to područje potrebno utvrditi i primijeniti istovjetna pravila i politike.

| 3.6 | Iako nedostatak „dijaloga” između industrije, s jedne strane, te akademske zajednice i sektora istraživanja i razvoja, s druge strane, može biti važan čimbenik u rješavanju pitanja nezaposlenosti (osobito dugoročno i u razdoblju gospodarskog rasta), stavljanje naglaska samo na to pitanje neučinkovito je i jednostrano. Naprotiv, pitanje postojećih neravnoteža u gospodarstvu (čiji su važan aspekt nedostatak novih radnih mjesta i visoka nezaposlenost) i povećanja socioekonomskih nejednakosti u morskom bazenu zapadnog Sredozemlja potrebno je rješavati uzimajući u obzir dugotrajnu sistemsku krizu u sjevernom dijelu regije i opći nedostatak spremnosti na produktivna ulaganja. |
| --- | --- |

3.6

Iako nedostatak „dijaloga” između industrije, s jedne strane, te akademske zajednice i sektora istraživanja i razvoja, s druge strane, može biti važan čimbenik u rješavanju pitanja nezaposlenosti (osobito dugoročno i u razdoblju gospodarskog rasta), stavljanje naglaska samo na to pitanje neučinkovito je i jednostrano. Naprotiv, pitanje postojećih neravnoteža u gospodarstvu (čiji su važan aspekt nedostatak novih radnih mjesta i visoka nezaposlenost) i povećanja socioekonomskih nejednakosti u morskom bazenu zapadnog Sredozemlja potrebno je rješavati uzimajući u obzir dugotrajnu sistemsku krizu u sjevernom dijelu regije i opći nedostatak spremnosti na produktivna ulaganja.

| 3.7 | Kad god je gospodarska aktivnost snažno povezana s pitanjima očuvanja, kad postoje (makro)ekonomski vanjski učinci (koji ovise o potražnji ili ponudi) i kad zbroj slobodnih pojedinačnih izbora stvara probleme povezane sa socioekonomskom i okolišnom održivošću, javlja se potreba za učinkovitom intervencijom politike, koja, u razdoblju pojačane internacionalizacije, mora biti prilagođena na međudržavnoj razini. U slučajevima prekomjernog iskorištavanja ribljih stokova, onečišćenja mora, prekomjerne urbanizacije i neučinkovitog rasta aglomeracija, dugotrajne gospodarske/financijske krize i povećanja transregionalnih i socijalnih nejednakosti unutar i izvan EU-a, doktrina „oslobađanja tržišnih sila” nije dovoljna. |
| --- | --- |

3.7

Kad god je gospodarska aktivnost snažno povezana s pitanjima očuvanja, kad postoje (makro)ekonomski vanjski učinci (koji ovise o potražnji ili ponudi) i kad zbroj slobodnih pojedinačnih izbora stvara probleme povezane sa socioekonomskom i okolišnom održivošću, javlja se potreba za učinkovitom intervencijom politike, koja, u razdoblju pojačane internacionalizacije, mora biti prilagođena na međudržavnoj razini. U slučajevima prekomjernog iskorištavanja ribljih stokova, onečišćenja mora, prekomjerne urbanizacije i neučinkovitog rasta aglomeracija, dugotrajne gospodarske/financijske krize i povećanja transregionalnih i socijalnih nejednakosti unutar i izvan EU-a, doktrina „oslobađanja tržišnih sila” nije dovoljna.

| 3.8 | U tom su smislu prepoznati nedostatci u postojećem okviru za donošenje politika na tom području vrlo važan čimbenik kad je riječ o rješavanju sporova na području okoliša i socioekonomskih sporova u regiji, a uglavnom proizlaze iz nedostatka suradnje među različitim zemljama. U Komunikaciji se na te nedostatke upućuje u dijelu u kojemu se raspravlja o trećoj skupini problema i nedostataka u području različitih i suprotstavljenih interesa. Potrebno je učinkovito poštovati postojeće i buduće bilateralne sporazume između susjednih zemalja EU-a i zemalja južnog Sredozemlja. Nepostojanje zajedničkog, a time i snažnog stajališta EU-a o pitanjima vanjske politike u tom pogledu možda ne pomaže, a, s druge strane, zemlje južne obale bazena trebale bi očekivati da će EU biti njihov glavni (ako ne i jedini) partner, uz snažan i istinski interes za promicanje zajedničkih izgleda u pogledu održivog razvoja i blagostanja u tom području. |
| --- | --- |

3.8

U tom su smislu prepoznati nedostatci u postojećem okviru za donošenje politika na tom području vrlo važan čimbenik kad je riječ o rješavanju sporova na području okoliša i socioekonomskih sporova u regiji, a uglavnom proizlaze iz nedostatka suradnje među različitim zemljama. U Komunikaciji se na te nedostatke upućuje u dijelu u kojemu se raspravlja o trećoj skupini problema i nedostataka u području različitih i suprotstavljenih interesa. Potrebno je učinkovito poštovati postojeće i buduće bilateralne sporazume između susjednih zemalja EU-a i zemalja južnog Sredozemlja. Nepostojanje zajedničkog, a time i snažnog stajališta EU-a o pitanjima vanjske politike u tom pogledu možda ne pomaže, a, s druge strane, zemlje južne obale bazena trebale bi očekivati da će EU biti njihov glavni (ako ne i jedini) partner, uz snažan i istinski interes za promicanje zajedničkih izgleda u pogledu održivog razvoja i blagostanja u tom području.

| 3.9 | Uz postojeći nedostatak suradnje među državama, potreba za koordinacijom politike proizlazi i iz zbunjujućeg mnoštva inicijativa i platformi sličnog (ako ne i jednakog) cilja. U Komunikaciji o kojoj se očitujemo upućuje se, primjerice, na strategiju Plavog rasta i pomorsku politiku EU-a (14), strategiju EU-a za više radnih mjesta i veći rast u obalnom i pomorskom turizmu (15), inicijativu BLUEMED (16) i inicijativu za plavi rast u okviru FAO-a (17). Osim toga, postoje druge aktivnosti koje obuhvaćaju obje obale bazena, kao što su akcijski plan za održivu potrošnju i proizvodnju te regionalni akcijski plan za promet u regiji Sredozemlja (18). |
| --- | --- |

3.9

Uz postojeći nedostatak suradnje među državama, potreba za koordinacijom politike proizlazi i iz zbunjujućeg mnoštva inicijativa i platformi sličnog (ako ne i jednakog) cilja. U Komunikaciji o kojoj se očitujemo upućuje se, primjerice, na strategiju Plavog rasta i pomorsku politiku EU-a (14), strategiju EU-a za više radnih mjesta i veći rast u obalnom i pomorskom turizmu (15), inicijativu BLUEMED (16) i inicijativu za plavi rast u okviru FAO-a (17). Osim toga, postoje druge aktivnosti koje obuhvaćaju obje obale bazena, kao što su akcijski plan za održivu potrošnju i proizvodnju te regionalni akcijski plan za promet u regiji Sredozemlja (18).

| 3.10 | S obzirom na širok raspon postojećih slično usmjerenih inicijativa, EGSO poziva na detaljnu usporednu analizu kojom će se utvrditi područja koja se preklapaju i omogućiti primjena inicijativa uz uštedu resursa i poboljšanje krajnjih rezultata. Potrebno je detaljnije ispitati i razmotriti najbolje prakse u okviru drugih makroregionalnih strategija (i u regiji Baltičkog mora) i inicijativa (kao što je inicijativa „Pametni otoci”) (19). |
| --- | --- |

3.10

S obzirom na širok raspon postojećih slično usmjerenih inicijativa, EGSO poziva na detaljnu usporednu analizu kojom će se utvrditi područja koja se preklapaju i omogućiti primjena inicijativa uz uštedu resursa i poboljšanje krajnjih rezultata. Potrebno je detaljnije ispitati i razmotriti najbolje prakse u okviru drugih makroregionalnih strategija (i u regiji Baltičkog mora) i inicijativa (kao što je inicijativa „Pametni otoci”) (19).

| 3.11 | Nerealni zahtjevi kojima se ograničava učinkovitost europskih programa na Sredozemlju, s jedne strane, i birokracija koja proizlazi iz straha od neispravnog korištenja sredstava EU-a, s druge strane, te korupcija i neučinkovitost u dijelu javne uprave / slučajevima povezanima s javnom upravom na objema obalama bazena prouzročili su ozbiljne nedostatke u iskorištavanju postojećih europskih sredstava za Sredozemlje. |
| --- | --- |

3.11

Nerealni zahtjevi kojima se ograničava učinkovitost europskih programa na Sredozemlju, s jedne strane, i birokracija koja proizlazi iz straha od neispravnog korištenja sredstava EU-a, s druge strane, te korupcija i neučinkovitost u dijelu javne uprave / slučajevima povezanima s javnom upravom na objema obalama bazena prouzročili su ozbiljne nedostatke u iskorištavanju postojećih europskih sredstava za Sredozemlje.

| 3.12 | S druge strane, Unija za Mediteran dosad nije uspjela ostvariti ulogu koju je trebala, unatoč različitim najavljenim projektima. Stoga je potrebno dodatno osnažiti njezino djelovanje u regiji. Inicijative plavog gospodarstva mogle bi biti vrlo važne za opće blagostanje, no potrebno ih je učinkovito povezati s postojećim strukturama i okvirima. |
| --- | --- |

3.12

S druge strane, Unija za Mediteran dosad nije uspjela ostvariti ulogu koju je trebala, unatoč različitim najavljenim projektima. Stoga je potrebno dodatno osnažiti njezino djelovanje u regiji. Inicijative plavog gospodarstva mogle bi biti vrlo važne za opće blagostanje, no potrebno ih je učinkovito povezati s postojećim strukturama i okvirima.

4.   Posebne napomene

4.1   Sigurniji i zaštićeniji pomorski prostor

| 4.1.1 | Komunikacija je usmjerena na dva konkretna područja djelovanja: (1) suradnju između obalnih straža i (2) razmjenu podataka i administrativnu suradnju za povećanje kapaciteta za odgovor na onečišćenje mora uslijed nesreća i borbu protiv njega. |
| --- | --- |

4.1.1

Komunikacija je usmjerena na dva konkretna područja djelovanja: (1) suradnju između obalnih straža i (2) razmjenu podataka i administrativnu suradnju za povećanje kapaciteta za odgovor na onečišćenje mora uslijed nesreća i borbu protiv njega.

| 4.1.2 | EGSO smatra da je ključno osnažiti umrežavanje, a time i suradnju tijela za nadzor i kontrolu kopnene i morske granice na objema obalama, i to uz pomoć Frontexa. Za uspješnu borbu protiv kriminala i terorizma potrebne su i sustavna razmjena i analiza informacija, što je zadaća nadnacionalnog centra za analizu podataka. Unatoč tomu, potrebno je pozorno razmotriti pravila „dobrog upravljanja” te uzeti u obzir ljudska prava, kako pojedinačna tako i kolektivna, osobito s obzirom na loša iskustva s određenim režimima. |
| --- | --- |

4.1.2

EGSO smatra da je ključno osnažiti umrežavanje, a time i suradnju tijela za nadzor i kontrolu kopnene i morske granice na objema obalama, i to uz pomoć Frontexa. Za uspješnu borbu protiv kriminala i terorizma potrebne su i sustavna razmjena i analiza informacija, što je zadaća nadnacionalnog centra za analizu podataka. Unatoč tomu, potrebno je pozorno razmotriti pravila „dobrog upravljanja” te uzeti u obzir ljudska prava, kako pojedinačna tako i kolektivna, osobito s obzirom na loša iskustva s određenim režimima.

| 4.1.3 | EGSO smatra da su ta dva dobro definirana pristupa učinkovit način za rješavanje pitanja sigurnijeg i zaštićenijeg pomorskog prostora. Međutim, potrebno je poboljšati analizu temeljnih kvantitativnih ciljeva u svrhu stalnog nadzora i ocjene tog prioriteta te poduzeti napore u pogledu koordinacije i suradnje s globalnim, transnacionalnim institucijama, kao što je IMO (20). |
| --- | --- |

4.1.3

EGSO smatra da su ta dva dobro definirana pristupa učinkovit način za rješavanje pitanja sigurnijeg i zaštićenijeg pomorskog prostora. Međutim, potrebno je poboljšati analizu temeljnih kvantitativnih ciljeva u svrhu stalnog nadzora i ocjene tog prioriteta te poduzeti napore u pogledu koordinacije i suradnje s globalnim, transnacionalnim institucijama, kao što je IMO (20).

4.2   Pametno i otporno plavo gospodarstvo

| 4.2.1 | EGSO je razočaran što su u Komunikaciji socijalni partneri i organizacije civilnog društva u najboljem slučaju nedovoljno zastupljeni (ili uopće nisu prisutni) iako bi te institucije mogle biti vrlo korisne pri planiranju i provedbi određenih politika i programa zbog njihova iskustva u suočavanju s kritičnim situacijama i dokazane sposobnosti izravnog djelovanja i rješavanja socioekonomskih problema. |
| --- | --- |

4.2.1

EGSO je razočaran što su u Komunikaciji socijalni partneri i organizacije civilnog društva u najboljem slučaju nedovoljno zastupljeni (ili uopće nisu prisutni) iako bi te institucije mogle biti vrlo korisne pri planiranju i provedbi određenih politika i programa zbog njihova iskustva u suočavanju s kritičnim situacijama i dokazane sposobnosti izravnog djelovanja i rješavanja socioekonomskih problema.

| 4.2.2 | Siromaštvo i nezaposlenost mladih sljedećih bi se godina mogli pogoršati zbog klimatskih promjena, koje će osobito utjecati na uvjete u zemljama južnog Sredozemlja. Komisija bi, u suradnji s lokalnim tijelima i socijalnim partnerima, trebala poduzeti razvojne mjere na lokalnoj razini, npr. poticanje MSP-ova, potpora kućnoj radinosti, posebne mjere za potporu primarnom sektoru i promicanje lokalnih poljoprivrednih proizvoda i proizvoda ribarstva na europskim tržištima itd., uz odgovarajuća poboljšanja u lokalnom sustavu obrazovanja i strukovnog osposobljavanja, u cilju poboljšanja životnog standarda stanovništva i sprečavanja migracija. Plavo gospodarstvo može osigurati dostojan prihod tisućama obitelji s pomoću suvremenih, visokokvalitetnih pristupa malih razmjera ribolovu, očuvanju i opskrbi proizvodima ribarstva. |
| --- | --- |

4.2.2

Siromaštvo i nezaposlenost mladih sljedećih bi se godina mogli pogoršati zbog klimatskih promjena, koje će osobito utjecati na uvjete u zemljama južnog Sredozemlja. Komisija bi, u suradnji s lokalnim tijelima i socijalnim partnerima, trebala poduzeti razvojne mjere na lokalnoj razini, npr. poticanje MSP-ova, potpora kućnoj radinosti, posebne mjere za potporu primarnom sektoru i promicanje lokalnih poljoprivrednih proizvoda i proizvoda ribarstva na europskim tržištima itd., uz odgovarajuća poboljšanja u lokalnom sustavu obrazovanja i strukovnog osposobljavanja, u cilju poboljšanja životnog standarda stanovništva i sprečavanja migracija. Plavo gospodarstvo može osigurati dostojan prihod tisućama obitelji s pomoću suvremenih, visokokvalitetnih pristupa malih razmjera ribolovu, očuvanju i opskrbi proizvodima ribarstva.

| 4.2.3 | Obiteljska poduzeća, mala i vrlo mala poduzeća tradicionalnih organizacijskih struktura te operativni programi i aktivnosti okosnica su lokalnih gospodarstava na objema obalama sredozemnog bazena, osobito u sektorima i industrijama koje čine plavo gospodarstvo. Stoga EGSO smatra da je, uz inicijative za potporu inovativnom i tehnološki naprednom poduzetništvu, barem jednako važno promicati i programe namijenjene tradicionalnim gospodarskim aktivnostima. |
| --- | --- |

4.2.3

Obiteljska poduzeća, mala i vrlo mala poduzeća tradicionalnih organizacijskih struktura te operativni programi i aktivnosti okosnica su lokalnih gospodarstava na objema obalama sredozemnog bazena, osobito u sektorima i industrijama koje čine plavo gospodarstvo. Stoga EGSO smatra da je, uz inicijative za potporu inovativnom i tehnološki naprednom poduzetništvu, barem jednako važno promicati i programe namijenjene tradicionalnim gospodarskim aktivnostima.

| 4.2.4 | U tom smislu EGSO smatra da je potrebno osnažiti drugu skupinu mjera u okviru tog prioriteta, odnosno mjere koje se odnose na razvoj pomorskih klastera. Programima umrežavanja i suradnje malih i mikroproizvođača mogla bi se poboljšati otpornost i troškovna konkurentnost, uz istodobno zadržavanje prijeko potrebne diferencijacije robe i usluga koje pružaju. S druge strane, klasteri mogu biti učinkoviti u određenim sektorima u kojima je ključna koncentracija kapitala, kao što su obnovljivi izvori energije i prijevoz tereta. Ipak, EGSO smatra da su uspostava klastera i inkubatora te promicanje poslovnih planova uz pomoć usluga poslovnih anđela izrazito preuranjene mjere čak i za naprednija gospodarstva EU-a, što ukazuje na potrebu za planiranjem jasno određenih usluga potpore, osobito namijenjenih malim proizvođačima, obrtnicima i trgovcima na južnoj obali bazena. |
| --- | --- |

4.2.4

U tom smislu EGSO smatra da je potrebno osnažiti drugu skupinu mjera u okviru tog prioriteta, odnosno mjere koje se odnose na razvoj pomorskih klastera. Programima umrežavanja i suradnje malih i mikroproizvođača mogla bi se poboljšati otpornost i troškovna konkurentnost, uz istodobno zadržavanje prijeko potrebne diferencijacije robe i usluga koje pružaju. S druge strane, klasteri mogu biti učinkoviti u određenim sektorima u kojima je ključna koncentracija kapitala, kao što su obnovljivi izvori energije i prijevoz tereta. Ipak, EGSO smatra da su uspostava klastera i inkubatora te promicanje poslovnih planova uz pomoć usluga poslovnih anđela izrazito preuranjene mjere čak i za naprednija gospodarstva EU-a, što ukazuje na potrebu za planiranjem jasno određenih usluga potpore, osobito namijenjenih malim proizvođačima, obrtnicima i trgovcima na južnoj obali bazena.

| 4.2.5 | Nadalje, u skladu s 4. strateškim prioritetom prethodno spomenutog, nedavno objavljenog izvješća WWF-a o oživljavanju gospodarstva na Sredozemlju, preusmjeravanje javnih i privatnih financijskih sredstava u iskorištavanje potencijala prirodnih resursa na tom području moguće je i potrebno. Time se mogu ostvariti prihodi, a da se pritom vodi računa o socijalnoj i okolišnoj održivosti, i to uz pomoć mehanizama financiranja na tržištu ugljika poput plaćanja za usluge ekosustava (21). Primjerice, morsko dno prekriveno morskim cvjetnicama na Sredozemlju među najučinkovitijim je sustavima za sekvestraciju ugljika, što znači da bi javna i privatna ulaganja na tom području mogla dovesti do jačanja rasta lokalnog gospodarstva te doprinijeti globalnoj klimatskoj strategiji. |
| --- | --- |

4.2.5

Nadalje, u skladu s 4. strateškim prioritetom prethodno spomenutog, nedavno objavljenog izvješća WWF-a o oživljavanju gospodarstva na Sredozemlju, preusmjeravanje javnih i privatnih financijskih sredstava u iskorištavanje potencijala prirodnih resursa na tom području moguće je i potrebno. Time se mogu ostvariti prihodi, a da se pritom vodi računa o socijalnoj i okolišnoj održivosti, i to uz pomoć mehanizama financiranja na tržištu ugljika poput plaćanja za usluge ekosustava (21). Primjerice, morsko dno prekriveno morskim cvjetnicama na Sredozemlju među najučinkovitijim je sustavima za sekvestraciju ugljika, što znači da bi javna i privatna ulaganja na tom području mogla dovesti do jačanja rasta lokalnog gospodarstva te doprinijeti globalnoj klimatskoj strategiji.

4.3   Bolje upravljanje morem

| 4.3.1 | Kako bi prva skupina mjera, koju čine prostorno planiranje i upravljanje obalom, bila uspješna, potrebno je usvojiti pristup četverostruke spirale (22). Potrebna je pojačana uključenost lokalnih tijela (općina i regija), akademske zajednice i sektora istraživanja i razvoja, socijalnih partnera te organizacija civilnog društva unutar njihovih područja djelovanja zbog njihova boljeg poznavanja lokalnih socioekonomskih uvjeta i stanja okoliša, kao i zbog njihove administrativne fleksibilnosti. |
| --- | --- |

4.3.1

Kako bi prva skupina mjera, koju čine prostorno planiranje i upravljanje obalom, bila uspješna, potrebno je usvojiti pristup četverostruke spirale (22). Potrebna je pojačana uključenost lokalnih tijela (općina i regija), akademske zajednice i sektora istraživanja i razvoja, socijalnih partnera te organizacija civilnog društva unutar njihovih područja djelovanja zbog njihova boljeg poznavanja lokalnih socioekonomskih uvjeta i stanja okoliša, kao i zbog njihove administrativne fleksibilnosti.

| 4.3.2 | U tom bi smislu organizirani gospodarski i socijalni interesi mogli i trebali imati odlučujuću ulogu u socioekonomskom razvoju Sredozemlja. Komisija bi, u suradnji s Unijom za Mediteran, trebala pozvati dionike privatnog sektora na savjetovanje o Komunikaciji i zajamčiti njihov znatan doprinos planiranju, a time i učinkovitiju uključenost u provedbu odgovarajućih programa i aktivnosti. Kad je riječ o ribolovu, potrebno je donijeti mjere za osnaživanje programa zajedničkog upravljanja, i to učinkovitim uključivanjem dionika u postupak donošenja odluka. |
| --- | --- |

4.3.2

U tom bi smislu organizirani gospodarski i socijalni interesi mogli i trebali imati odlučujuću ulogu u socioekonomskom razvoju Sredozemlja. Komisija bi, u suradnji s Unijom za Mediteran, trebala pozvati dionike privatnog sektora na savjetovanje o Komunikaciji i zajamčiti njihov znatan doprinos planiranju, a time i učinkovitiju uključenost u provedbu odgovarajućih programa i aktivnosti. Kad je riječ o ribolovu, potrebno je donijeti mjere za osnaživanje programa zajedničkog upravljanja, i to učinkovitim uključivanjem dionika u postupak donošenja odluka.

| 4.3.3 | Potrebno je staviti naglasak na nedostatak suradnje između europskih i neeuropskih zemalja u zapadnom Sredozemlju, osobito u pogledu sigurnosti i imigracija, što su pitanja koja utječu na gospodarski razvoj. |
| --- | --- |

4.3.3

Potrebno je staviti naglasak na nedostatak suradnje između europskih i neeuropskih zemalja u zapadnom Sredozemlju, osobito u pogledu sigurnosti i imigracija, što su pitanja koja utječu na gospodarski razvoj.

| 4.3.4 | Ribolov je ključan čimbenik u gospodarskoj aktivnosti Sredozemlja i, nakon turizma, drugi najvažniji izvor bogatstva. EGSO se slaže da postoji potreba za planiranjem konkretnih aktivnosti u toj industriji, odnosno aktivnosti utvrđenih u četvrtoj skupini mjera u okviru tog prioriteta. Cilj programa trebalo bi biti smanjenje prekomjernog izlova te razvoj usluga potpore i financiranja kako bi se zajamčio opstanak malog ribolova te usporedni razvoj obalnih zajednica. Potrebno je povećati fleksibilnost EFPR-a (23) kako bi se uklonile prepreke među razinama javne uprave kad je riječ o definiranju učinkovitih inicijativa. |
| --- | --- |

4.3.4

Ribolov je ključan čimbenik u gospodarskoj aktivnosti Sredozemlja i, nakon turizma, drugi najvažniji izvor bogatstva. EGSO se slaže da postoji potreba za planiranjem konkretnih aktivnosti u toj industriji, odnosno aktivnosti utvrđenih u četvrtoj skupini mjera u okviru tog prioriteta. Cilj programa trebalo bi biti smanjenje prekomjernog izlova te razvoj usluga potpore i financiranja kako bi se zajamčio opstanak malog ribolova te usporedni razvoj obalnih zajednica. Potrebno je povećati fleksibilnost EFPR-a (23) kako bi se uklonile prepreke među razinama javne uprave kad je riječ o definiranju učinkovitih inicijativa.

| 4.3.5 | EGSO smatra da je potrebno osnažiti ulogu Opće komisije za ribarstvo u Sredozemnome moru (GFCM) kako bi se zajamčilo donošenje nužnih, dosljednih i kompatibilnih administrativnih mjera usmjerenih na promjenu nepovoljnog stanja u pogledu ribljih stokova, uz usku suradnju i koordinaciju sa zemljama Sredozemlja koje nisu članice EU-a. |
| --- | --- |

4.3.5

EGSO smatra da je potrebno osnažiti ulogu Opće komisije za ribarstvo u Sredozemnome moru (GFCM) kako bi se zajamčilo donošenje nužnih, dosljednih i kompatibilnih administrativnih mjera usmjerenih na promjenu nepovoljnog stanja u pogledu ribljih stokova, uz usku suradnju i koordinaciju sa zemljama Sredozemlja koje nisu članice EU-a.

| 4.4 | EGSO je više puta ukazao na to da su politike i programi koji se odnose na Sredozemlje i koji su se provodili proteklih 20 godina ostvarili loše rezultate i da je velik dio sredstava ostao neiskorišten zbog različitih stajališta i nedostatka učinkovite koordinacije između nadležnih institucija Zajednice te nacionalnih vlada i javnih uprava u zemljama Sredozemlja koje nisu članice EU-a. U tom su pogledu hitno potrebne snažna potpora i tehnička pomoć kako bi se među neeuropskim institucijama povećao stupanj ispunjavanja uvjeta u okviru europskog financiranja; prijeko je potrebna i veća prilagodljivost Komisije. |
| --- | --- |

4.4

EGSO je više puta ukazao na to da su politike i programi koji se odnose na Sredozemlje i koji su se provodili proteklih 20 godina ostvarili loše rezultate i da je velik dio sredstava ostao neiskorišten zbog različitih stajališta i nedostatka učinkovite koordinacije između nadležnih institucija Zajednice te nacionalnih vlada i javnih uprava u zemljama Sredozemlja koje nisu članice EU-a. U tom su pogledu hitno potrebne snažna potpora i tehnička pomoć kako bi se među neeuropskim institucijama povećao stupanj ispunjavanja uvjeta u okviru europskog financiranja; prijeko je potrebna i veća prilagodljivost Komisije.

| 4.5 | Učinkovitu provedbu mjera utvrđenih u Komunikaciji osobito ugrožava složena birokracija, što je jasno iz poglavlja naslovljenog „Upravljanje i provedba”, ali i uključenost potpuno različitih institucija različitih struktura i stajališta, kao što su ministarski sastanci, Komisija, Unija za Mediteran itd. Potreban je operativni plan s konkretnim organizacijskim/administrativnim instrumentima i jasnim ulogama. |
| --- | --- |

4.5

Učinkovitu provedbu mjera utvrđenih u Komunikaciji osobito ugrožava složena birokracija, što je jasno iz poglavlja naslovljenog „Upravljanje i provedba”, ali i uključenost potpuno različitih institucija različitih struktura i stajališta, kao što su ministarski sastanci, Komisija, Unija za Mediteran itd. Potreban je operativni plan s konkretnim organizacijskim/administrativnim instrumentima i jasnim ulogama.

| 4.6 | EGSO smatra da je odmah potrebno uspostaviti radnu skupinu za plavo gospodarstvo povezanu s radnim skupinama Unije za Mediteran te donijeti jasno definirani akcijski plan i plan nadležnosti. Radna skupina trebala bi imati potrebnu fleksibilnost kako bi mogla brzo reagirati na izvanredne situacije, kao što su prirodne i ekološke katastrofe itd., ali i ispunjavati konkretne zadaće i odgovornosti. EGSO je oprezan u svojoj procjeni učinkovitosti radne skupine, koja će ovisiti o njezinu sastavu i izravnoj uključenosti europskih institucija i nacionalnih vlada zemalja koje nisu članice EU-a. Stoga EGSO smatra da bi radna skupina otpočetka trebala biti pažljivo osmišljena, imati dobro definiranu organizacijsku strukturu, učinkovit sustav procesa i postupaka te stručno osmišljen i konkretan poslovni plan. |
| --- | --- |

4.6

EGSO smatra da je odmah potrebno uspostaviti radnu skupinu za plavo gospodarstvo povezanu s radnim skupinama Unije za Mediteran te donijeti jasno definirani akcijski plan i plan nadležnosti. Radna skupina trebala bi imati potrebnu fleksibilnost kako bi mogla brzo reagirati na izvanredne situacije, kao što su prirodne i ekološke katastrofe itd., ali i ispunjavati konkretne zadaće i odgovornosti. EGSO je oprezan u svojoj procjeni učinkovitosti radne skupine, koja će ovisiti o njezinu sastavu i izravnoj uključenosti europskih institucija i nacionalnih vlada zemalja koje nisu članice EU-a. Stoga EGSO smatra da bi radna skupina otpočetka trebala biti pažljivo osmišljena, imati dobro definiranu organizacijsku strukturu, učinkovit sustav procesa i postupaka te stručno osmišljen i konkretan poslovni plan.

Bruxelles, 6. prosinca 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

(1)  U nedavno objavljenom izvješću WWF-a „Oživljavanje gospodarstva na Sredozemlju – mjere za održivu budućnost” autori se prije svega zalažu za to da je nužno usvojiti cjelovit pristup, a zatim i tvrde da „Sredozemno more uvelike doprinosi regionalnom BDP-u i da njegovi prirodni resursi predstavljaju veliku prednost za plavo gospodarstvo, ne samo za tu regiju već i na globalnoj razini”.

1

(Vidjeti str. 7. izvješća, http://www.wwf.gr/images/pdfs/Reviving_Mediterranean_Sea_Economy_Full%20rep_Lowres.pdf).

(2)  https://ec.europa.eu/maritimeaffairs/policy/blue_growth_en

2

(3)  Dnevni red „Ministarske konferencije o plavom gospodarstvu” Unije za Mediteran održane 17. studenoga 2015. vidjeti na adresi http://ufmsecretariat.org/wp-content/uploads/2015/10/Agenda_UfM_Ministerial-on-Blue-Economy_MARE-D1.pdf.

3

(4)  Vidjeti http://ufmsecretariat.org/wp-content/uploads/2015/11/2015-11-17-declaration-on-blue-economy_en.pdf.

4

(5)  Kratak pregled odluka koje su ministri vanjskih poslova donijeli na sastanku održanom 28. listopada 2016. vidjeti na adresi http://ufmsecretariat.org/foreign-affairs-ministers-of-the-55-dialogue-discuss-pressing-regional-challenges-and-highlight-the-positive-contribution-of-ufm-activities-to-the-enhancement-of-regional-cooperation/. Kronologiju „Dijaloga 5 + 5” od 2003. godine vidjeti na adresi http://westmediterraneanforum.org/wp-content/uploads/2013/09/131017_chronology5+51.pdf.

5

(6)  https://ec.europa.eu/maritimeaffairs/sites/maritimeaffairs/files/com-2017-183_en.pdf.

6

(7)  https://ec.europa.eu/maritimeaffairs/sites/maritimeaffairs/files/swd-2017-130_en.pdf.

7

(8)  Tri regionalne strategije EU-a vidjeti na sljedećim internetskim stranicama: http://www.atlanticstrategy.eu/ Atlantska strategija, https://www.balticsea-region-strategy.eu/ Strategija EU-a za regiju Baltičkog mora i http://www.adriatic-ionian.eu/ Strategija EU-a za jadransku i jonsku regiju.

8

(9)  http://www.fao.org/gfcm/en/.

9

(10)  Konvencija o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćavanja (Barcelonska konvencija) donesena je 16. veljače 1976. na Konferenciji opunomoćenika obalnih država sredozemne regije o zaštiti Sredozemnog mora, održanoj u Barceloni. Izvorna konvencija izmijenjena je izmjenama donesenima 10. lipnja 1995. (UNEP(OCA)/MED IG.6/7). Na snagu je stupila 9. srpnja 2004. godine.

10

(11)  https://www.un.org/pga/wp-content/uploads/sites/3/2015/08/120815_outcome-document-of-Summit-for-adoption-of-the-post-2015-development-agenda.pdf.

11

(12)  https://planbleu.org/sites/default/files/upload/files/smdd_uk.pdf.

12

(13)  Vidjeti „Oživljavanje gospodarstva na Sredozemlju – Mjere za održivu budućnost”, Izvješće WWF-a uz potporu konzultantskog društva Boston Consulting Group, 2017., http://www.wwf.gr/images/pdfs/Reviving_Mediterranean_Sea_Economy_Full%20rep_Lowres.pdf.

13

Boston Consulting Group

(14)  Vidjeti, na primjer, najnovije izvješće o strategiji Plavog rasta – SWD(2017) 128 final – na adresi https://ec.europa.eu/maritimeaffairs/sites/maritimeaffairs/files/swd-2017-128_en.pdf.

14

(15)  COM/2014/086 final.

15

(16)  https://ec.europa.eu/maritimeaffairs/content/bluemed-initiative-blue-growth-and-jobs-mediterranean_en.

16

(17)  Više pojedinosti o inicijativi Plavog rasta Organizacije za hranu i poljoprivredu UN-a vidjeti na adresi http://www.fao.org/3/a-mk541e/mk541e02.pdf.

17

(18)  Vidjeti http://www.unep.org/ourplanet/june-2017/unep-publications/regional-action-plan-sustainable-consumption-and-production i https://ec.europa.eu/transport/sites/transport/files/themes/international/european_neighbourhood_policy/mediterranean_partnership/docs/rtap2014_2020_en.pdf.

18

(19)  http://www.smartislandsinitiative.eu/en/index.php.

19

(20)  http://www.imo.org/en/Pages/Default.aspx.

20

(21)  Plaćanje za uslugu ekosustava ostvaruje se kad uživatelj ili korisnik usluge ekosustava izvrši izravno ili neizravno plaćanje pružatelju te usluge. Kad je riječ o sredozemnom bazenu, ta se plaćanja mogu predvidjeti i kao opravdanje za prijenos sredstava sa sjeverne na južnu obalu utemeljeno na pitanjima povezanima s okolišem.

21

(22)  Vidjeti http://cor.europa.eu/en/documentation/studies/Documents/quadruple-helix.pdf.

22

(23)  Za više informacija vidjeti https://ec.europa.eu/fisheries/cfp/emff_en.

23

---

| 11.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 129/90 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 129/90

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Akcijski plan za prirodu, ljude i gospodarstvo

(COM(2017) 198 final)

(2018/C 129/15)

| Izvjestitelj: | Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Lutz RIBBE

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 31.5.2017. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| | |
| Odluka Plenarne skupštine: | 25.4.2017. |
| | |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 21.11.2017. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 6.12.2017. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 530 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 157/5/6 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 31.5.2017.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Odluka Plenarne skupštine:

25.4.2017.

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

21.11.2017.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

6.12.2017.

Plenarno zasjedanje br.:

530

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

157/5/6

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO prije svega pozdravlja rezultat provjera prikladnosti direktiva o prirodi. Iz njega je vidljivo da te direktive služe kao osnova za širi opseg politike na području biološke raznolikosti, ali njihova provedba mora se znatno poboljšati. |
| --- | --- |

1.1.

EGSO prije svega pozdravlja rezultat provjera prikladnosti direktiva o prirodi. Iz njega je vidljivo da te direktive služe kao osnova za širi opseg politike na području biološke raznolikosti, ali njihova provedba mora se znatno poboljšati.

| 1.2. | Iako je svaka od 15 pojedinačnih mjera koje su predstavljene u okviru novoga akcijskoga plana smislena, njegov ustroj utoliko stvara zabunu jer ostaje nejasno u kakvoj je on vezi s postojećom strategijom o biološkoj raznolikosti, osobito jer postoje mnoga preklapanja u sadržaju, dok su noviteti marginalni. Odbor smatra da bi smislenije bilo evaluirati postojeću strategiju o biološkoj raznolikosti, i prema potrebi je dopuniti. |
| --- | --- |

1.2.

Iako je svaka od 15 pojedinačnih mjera koje su predstavljene u okviru novoga akcijskoga plana smislena, njegov ustroj utoliko stvara zabunu jer ostaje nejasno u kakvoj je on vezi s postojećom strategijom o biološkoj raznolikosti, osobito jer postoje mnoga preklapanja u sadržaju, dok su noviteti marginalni. Odbor smatra da bi smislenije bilo evaluirati postojeću strategiju o biološkoj raznolikosti, i prema potrebi je dopuniti.

| 1.3. | Ključni problem za uspjeh politike u području biološke raznolikosti zasigurno su mjere za poticanje ili očuvanje biološke raznolikosti, a koje vlasnicima i korisnicima zemljišta sada većinom ne predstavljaju izvor prihoda, nego faktor troška. Mjere za biološku raznolikost – bez obzira na to primjenjuju li se na područjima u mreži Natura 2000 ili izvan nje – moraju biti ekonomski isplative za one koji bi trebali osigurati njihovu provedbu. Provedba mjera ne smije i ne može pasti njima na teret. U svim programima koje su EU i države članice do sad izradili ovu osnovnu dvojbu u stvarnosti nije bilo moguće umanjiti, a akcijski plan, u kojem se često spominju situacije u kojima su svi na dobitku, nažalost ne nudi svrsishodne polazišne točke. |
| --- | --- |

1.3.

Ključni problem za uspjeh politike u području biološke raznolikosti zasigurno su mjere za poticanje ili očuvanje biološke raznolikosti, a koje vlasnicima i korisnicima zemljišta sada većinom ne predstavljaju izvor prihoda, nego faktor troška. Mjere za biološku raznolikost – bez obzira na to primjenjuju li se na područjima u mreži Natura 2000 ili izvan nje – moraju biti ekonomski isplative za one koji bi trebali osigurati njihovu provedbu. Provedba mjera ne smije i ne može pasti njima na teret. U svim programima koje su EU i države članice do sad izradili ovu osnovnu dvojbu u stvarnosti nije bilo moguće umanjiti, a akcijski plan, u kojem se često spominju situacije u kojima su svi na dobitku, nažalost ne nudi svrsishodne polazišne točke.

| 1.4. | Nedostatak financijskih sredstava nije samo središnji problem za postizanje dogovorenih ciljeva za biološku raznolikost, nego je simptomatičan za pogreške u europskoj politici. Donose se zakoni koji uzrokuju troškove, a da se ne utvrdi tko mora pribaviti sredstva, odnosno kako će se troškovi pokrivati. |
| --- | --- |

1.4.

Nedostatak financijskih sredstava nije samo središnji problem za postizanje dogovorenih ciljeva za biološku raznolikost, nego je simptomatičan za pogreške u europskoj politici. Donose se zakoni koji uzrokuju troškove, a da se ne utvrdi tko mora pribaviti sredstva, odnosno kako će se troškovi pokrivati.

| 1.5. | EGSO poziva Komisiju da izradi ažuriranu ekstrapolaciju troškova za mrežu Natura 2000. Troškovi u visini od 6,1 milijardi EUR, koji se uvijek iznova spominju, prema mišljenju EGSO-a ne odražavaju na odgovarajući način potrebna sredstva mreže Natura 2000, čiji bi iznos mogao biti dvostruko ili trostruko viši. |
| --- | --- |

1.5.

EGSO poziva Komisiju da izradi ažuriranu ekstrapolaciju troškova za mrežu Natura 2000. Troškovi u visini od 6,1 milijardi EUR, koji se uvijek iznova spominju, prema mišljenju EGSO-a ne odražavaju na odgovarajući način potrebna sredstva mreže Natura 2000, čiji bi iznos mogao biti dvostruko ili trostruko viši.

| 1.6. | EGSO stoga smatra da je neophodno izraditi dugoročnu strategiju za pokrivanje financijskih potreba politike u području biološke raznolikosti (1). Rasprava o financijskim predviđanjima za razdoblje nakon 2021. pružila bi prikladan okvir, ali ni akcijski plan ni dosadašnji poticaji iz Dokumenta za razmatranje o budućnosti financija EU-a (2) ne ukazuju na mogućnost poboljšanja situacije. |
| --- | --- |

1.6.

EGSO stoga smatra da je neophodno izraditi dugoročnu strategiju za pokrivanje financijskih potreba politike u području biološke raznolikosti (1). Rasprava o financijskim predviđanjima za razdoblje nakon 2021. pružila bi prikladan okvir, ali ni akcijski plan ni dosadašnji poticaji iz Dokumenta za razmatranje o budućnosti financija EU-a (2) ne ukazuju na mogućnost poboljšanja situacije.

| 1.7. | EGSO naročito pozdravlja namjeru Europske komisije da nastavi razvijati strategiju za zelenu infrastrukturu u okviru akcijskog plana. Odbor i u pogledu tog inovativnog koncepta napominje da ideja bez financiranja neće donijeti promjene. |
| --- | --- |

1.7.

EGSO naročito pozdravlja namjeru Europske komisije da nastavi razvijati strategiju za zelenu infrastrukturu u okviru akcijskog plana. Odbor i u pogledu tog inovativnog koncepta napominje da ideja bez financiranja neće donijeti promjene.

2.   Kontekst

| 2.1. | Već 1998. godine EU je donio prvu strategiju o biološkoj raznolikosti (3) radi zaustavljanja gubitka divljih životinja i bilja te njihovih staništa. U strategiji održivog razvoja iz 2001. („Strategija iz Göteborga”) formulirani su jasni ciljevi u području biološke raznolikosti, odnosno suzbijanje gubitka biološke raznovrsnosti u EU-u do 2010. i briga za obnovu staništa i prirodnih ekosustava. |
| --- | --- |

2.1.

Već 1998. godine EU je donio prvu strategiju o biološkoj raznolikosti (3) radi zaustavljanja gubitka divljih životinja i bilja te njihovih staništa. U strategiji održivog razvoja iz 2001. („Strategija iz Göteborga”) formulirani su jasni ciljevi u području biološke raznolikosti, odnosno suzbijanje gubitka biološke raznovrsnosti u EU-u do 2010. i briga za obnovu staništa i prirodnih ekosustava.

| 2.2. | Uslijedile su dodatne mjere, među ostalim 2001. godine objavljen je „Akcijski plan za biološku raznolikost” (4) te je u svibnju 2006. slijedio drugi „Akcijski plan za biološku raznolikost” (5), no taj drugi plan nije se znatno razlikovao od prvoga. |
| --- | --- |

2.2.

Uslijedile su dodatne mjere, među ostalim 2001. godine objavljen je „Akcijski plan za biološku raznolikost” (4) te je u svibnju 2006. slijedio drugi „Akcijski plan za biološku raznolikost” (5), no taj drugi plan nije se znatno razlikovao od prvoga.

| 2.3. | Nakon što je postalo jasno da se dogovoreni i obećani cilj ne može postići, na temelju komunikacije Komisije „Mogućnosti za koncept i cilj biološke raznolikosti EU-a za razdoblje nakon 2010. godine” (6) donesena je još jedna „Strategija EU-a za biološku raznolikost za 2020. godinu” (7), u kojoj su u suštini samo izneseni stari zahtjevi i instrumenti ranijih akcijskih planova, a početno postavljeni cilj za 2010. godinu pomaknut je na 2020. |
| --- | --- |

2.3.

Nakon što je postalo jasno da se dogovoreni i obećani cilj ne može postići, na temelju komunikacije Komisije „Mogućnosti za koncept i cilj biološke raznolikosti EU-a za razdoblje nakon 2010. godine” (6) donesena je još jedna „Strategija EU-a za biološku raznolikost za 2020. godinu” (7), u kojoj su u suštini samo izneseni stari zahtjevi i instrumenti ranijih akcijskih planova, a početno postavljeni cilj za 2010. godinu pomaknut je na 2020.

| 2.4. | Ocjenjivanje na sredini razdoblja provedeno na toj strategiji za biološku raznolikost, koje je obuhvaćalo šest jasno definiranih pojedinačnih ciljeva i ukupno 20 mjera, iznijelo je vrlo otrežnjujuće rezultate i dovelo do zaključka da se napori za zaštitu prirodnog okoliša moraju znatno pojačati ako se želi postići novi utvrđeni cilj, a to je potpuno zaustavljanje gubitka vrsta do 2020. i briga za obnovu izgubljenih staništa. |
| --- | --- |

2.4.

Ocjenjivanje na sredini razdoblja provedeno na toj strategiji za biološku raznolikost, koje je obuhvaćalo šest jasno definiranih pojedinačnih ciljeva i ukupno 20 mjera, iznijelo je vrlo otrežnjujuće rezultate i dovelo do zaključka da se napori za zaštitu prirodnog okoliša moraju znatno pojačati ako se želi postići novi utvrđeni cilj, a to je potpuno zaustavljanje gubitka vrsta do 2020. i briga za obnovu izgubljenih staništa.

| 2.5. | EGSO je prema svim tim dokumentima izražavao u suštini jednako stajalište i kritički je napominjao da






  — | „EU-u pogledu očuvanja biološke raznolikosti [...] ne nedostaje zakona, uredbi, programa, oglednih projekata, političkih izjava ili smjernica, već mu nedostaju provedba i usklađeno djelovanje na svim razinama političke aktivnosti”; |
| --- | --- | --- |

2.5.

EGSO je prema svim tim dokumentima izražavao u suštini jednako stajalište i kritički je napominjao da

—

„EU-u pogledu očuvanja biološke raznolikosti [...] ne nedostaje zakona, uredbi, programa, oglednih projekata, političkih izjava ili smjernica, već mu nedostaju provedba i usklađeno djelovanje na svim razinama političke aktivnosti”;

| — | „politika [...] u prošlosti nije imala snage niti volje za realizaciju mjera koje su godinama bile prepoznate kao nužne, iako je iz komunikacije jasno proizlazilo kako će od stroge politike o biološkoj raznolikosti jednako profitirati i društvo i gospodarstvo” (8); |
| --- | --- |

—

„politika [...] u prošlosti nije imala snage niti volje za realizaciju mjera koje su godinama bile prepoznate kao nužne, iako je iz komunikacije jasno proizlazilo kako će od stroge politike o biološkoj raznolikosti jednako profitirati i društvo i gospodarstvo” (8);

| — | politika EU-a na području biološke raznolikosti klasičan je primjer politike neodržanih obećanja na europskoj i nacionalnoj razini, unatoč tome što su u politici potpuno ispravno identificirani problemi i uvedeni potrebni instrumenti. EGSO smatra da promjene postojeće pravne osnove nisu potrebne. |
| --- | --- |

—

politika EU-a na području biološke raznolikosti klasičan je primjer politike neodržanih obećanja na europskoj i nacionalnoj razini, unatoč tome što su u politici potpuno ispravno identificirani problemi i uvedeni potrebni instrumenti. EGSO smatra da promjene postojeće pravne osnove nisu potrebne.

| 2.6. | Junckerova Komisija ipak je u okviru svojeg programa REFIT provela pregled direktiva o prirodi. Rezultat je potvrdio stajalište EGSO-a, a i Vijeće za okoliš potvrđuje da „direktive o prirodi kao kamen temeljac šire politike EU-a u području bioraznolikosti služe svrsi, ali da su njihovi ciljevi i puni potencijal ostvarivi jedino uz znatno poboljšanje njihove provedbe” (9). |
| --- | --- |

2.6.

Junckerova Komisija ipak je u okviru svojeg programa REFIT provela pregled direktiva o prirodi. Rezultat je potvrdio stajalište EGSO-a, a i Vijeće za okoliš potvrđuje da „direktive o prirodi kao kamen temeljac šire politike EU-a u području bioraznolikosti služe svrsi, ali da su njihovi ciljevi i puni potencijal ostvarivi jedino uz znatno poboljšanje njihove provedbe” (9).

| 2.7. | Komisija je kao odgovor na rezultate postupaka u okviru programa REFIT izradila „Akcijski plan za prirodu, ljude i gospodarstvo” (10), koji je predmet ovog mišljenja. |
| --- | --- |

2.7.

Komisija je kao odgovor na rezultate postupaka u okviru programa REFIT izradila „Akcijski plan za prirodu, ljude i gospodarstvo” (10), koji je predmet ovog mišljenja.

3.   Opće napomene o akcijskom planu

| 3.1. | Akcijski plan prvenstveno sadrži ponovljeni opis dramatično lošeg stanja u održavanju vrsta i staništa, koji su oda vno trebali biti zaštićeni putem direktiva o prirodi donesenih 1979. i 1992. Godine.: „Ključni čimbenici ... uključuju ograničene resurse, slabo provođenje, lošu integraciju ciljeva u pogledu okoliša u druga područja politika, nedostatno znanje i pristup podacima te lošu komunikaciju i slabo uključivanje dionika.”„Nadalje, oni koji provode direktive, posebno na regionalnoj i lokalnoj razini, ponekad nisu u dovoljnoj mjeri svjesni njihovih zahtjeva ili fleksibilnosti i prilika koje one nude. To može dovesti do napetosti između zaštite prirode i gospodarske djelatnosti”. |
| --- | --- |

3.1.

Akcijski plan prvenstveno sadrži ponovljeni opis dramatično lošeg stanja u održavanju vrsta i staništa, koji su oda vno trebali biti zaštićeni putem direktiva o prirodi donesenih 1979. i 1992. Godine.: „Ključni čimbenici ... uključuju ograničene resurse, slabo provođenje, lošu integraciju ciljeva u pogledu okoliša u druga područja politika, nedostatno znanje i pristup podacima te lošu komunikaciju i slabo uključivanje dionika.”„Nadalje, oni koji provode direktive, posebno na regionalnoj i lokalnoj razini, ponekad nisu u dovoljnoj mjeri svjesni njihovih zahtjeva ili fleksibilnosti i prilika koje one nude. To može dovesti do napetosti između zaštite prirode i gospodarske djelatnosti”.

| 3.2. | Cilj akcijskog plana jest „poboljšanje provedbe direktiva, njihova usklađenost sa socioekonomskim ciljevima te suradnja s nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima, dionicima te građanima”. |
| --- | --- |

3.2.

Cilj akcijskog plana jest „poboljšanje provedbe direktiva, njihova usklađenost sa socioekonomskim ciljevima te suradnja s nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima, dionicima te građanima”.

| 3.3. | Zbog izražene teritorijalne dimenzije direktivâ i ključne uloge regionalnih i lokalnih tijela u njihovoj provedbi, Europski odbor regija blisko je surađivao u pripremama za ovaj akcijski plan te će i ubuduće imati središnju ulogu u okviru suradnje s regionalnim i lokalnim tijelima i njihovu informiranju. |
| --- | --- |

3.3.

Zbog izražene teritorijalne dimenzije direktivâ i ključne uloge regionalnih i lokalnih tijela u njihovoj provedbi, Europski odbor regija blisko je surađivao u pripremama za ovaj akcijski plan te će i ubuduće imati središnju ulogu u okviru suradnje s regionalnim i lokalnim tijelima i njihovu informiranju.

| 3.4. | Akcijski plan sadrži tijesan vremenski raspored, a Komisija namjerava još prije završetka svojeg mandata u 2019. godini izraditi izvješće „o rezultatima”. Iz perspektive Odbora ovo je vrlo ambiciozno, i to zbog same činjenice što za provedbu akcijskog plana u Komisiji nisu predviđeni dodatni kapaciteti u pogledu osoblja. |
| --- | --- |

3.4.

Akcijski plan sadrži tijesan vremenski raspored, a Komisija namjerava još prije završetka svojeg mandata u 2019. godini izraditi izvješće „o rezultatima”. Iz perspektive Odbora ovo je vrlo ambiciozno, i to zbog same činjenice što za provedbu akcijskog plana u Komisiji nisu predviđeni dodatni kapaciteti u pogledu osoblja.

| 3.5. | Akcijski plan obuhvaća četiri prioritetna područja s 15 konkretnih mjera:






  — | Prioritet A: poboljšanje smjernica i znanja te osiguravanje bolje usklađenosti sa širim socioekonomskim ciljevima |
| --- | --- | --- |

3.5.

Akcijski plan obuhvaća četiri prioritetna područja s 15 konkretnih mjera:

—

Prioritet A: poboljšanje smjernica i znanja te osiguravanje bolje usklađenosti sa širim socioekonomskim ciljevima

| — | Prioritet B: izgradnja političke odgovornosti i poboljšanje sukladnosti |
| --- | --- |

—

Prioritet B: izgradnja političke odgovornosti i poboljšanje sukladnosti

| — | Prioritet C: jačanje ulaganja u mrežu Natura 2000 i poboljšanje sinergija s instrumentima financiranja EU-a |
| --- | --- |

—

Prioritet C: jačanje ulaganja u mrežu Natura 2000 i poboljšanje sinergija s instrumentima financiranja EU-a

| — | Prioritet D: bolje komuniciranje i informiranje uključivanjem građana, dionika i zajednica |
| --- | --- |

—

Prioritet D: bolje komuniciranje i informiranje uključivanjem građana, dionika i zajednica

4.   Posebne napomene EGSO-a o akcijskom planu

| 4.1. | EGSO prvenstveno pozdravlja rezultat provjera prikladnosti i smatra da je time potvrđeno njegovo stajalište. Osobito je značajno da su brojni dionici sudjelovali u provjeri prikladnosti. To pokazuje da je politika EU-a na području biološke raznolikosti tema za koju se zanimaju široki slojevi društva, na koje ona djelomice ima izravan utjecaj, i o kojoj se intenzivno raspravlja. |
| --- | --- |

4.1.

EGSO prvenstveno pozdravlja rezultat provjera prikladnosti i smatra da je time potvrđeno njegovo stajalište. Osobito je značajno da su brojni dionici sudjelovali u provjeri prikladnosti. To pokazuje da je politika EU-a na području biološke raznolikosti tema za koju se zanimaju široki slojevi društva, na koje ona djelomice ima izravan utjecaj, i o kojoj se intenzivno raspravlja.

| 4.2. | Iako svaka od 15 pojedinačnih mjera iz akcijskog plana može pružiti svoj doprinos boljoj provedbi postojećeg zakonodavstva za zaštitu prirode, EGSO je donekle ogorčen zbog toga što je Komisija opet izradila novi plan. S gledišta EGSO-a svrsishodnije bi bilo evaluirati postojeću strategiju i njezinih šest pojedinačnih ciljeva kao i 20 konkretnih mjera, provesti i objaviti preciznu analizu slabosti, i polazeći od toga prema potrebi uključiti dopunske mjere u postojeću strategiju. Ustroj novog akcijskog plana utoliko je dvosmislen jer ostaje potpuno nejasno u kakvoj je on vezi s postojećom strategijom o biološkoj raznolikosti, osobito jer neke mjere iz akcijskog plana (npr. u prioritetima B i C) već godinama postoje u programima EU-a za biološku raznolikost i političkim planovima te čekaju provedbu. |
| --- | --- |

4.2.

Iako svaka od 15 pojedinačnih mjera iz akcijskog plana može pružiti svoj doprinos boljoj provedbi postojećeg zakonodavstva za zaštitu prirode, EGSO je donekle ogorčen zbog toga što je Komisija opet izradila novi plan. S gledišta EGSO-a svrsishodnije bi bilo evaluirati postojeću strategiju i njezinih šest pojedinačnih ciljeva kao i 20 konkretnih mjera, provesti i objaviti preciznu analizu slabosti, i polazeći od toga prema potrebi uključiti dopunske mjere u postojeću strategiju. Ustroj novog akcijskog plana utoliko je dvosmislen jer ostaje potpuno nejasno u kakvoj je on vezi s postojećom strategijom o biološkoj raznolikosti, osobito jer neke mjere iz akcijskog plana (npr. u prioritetima B i C) već godinama postoje u programima EU-a za biološku raznolikost i političkim planovima te čekaju provedbu.

| 4.3. | EGSO je već uputio kritike zbog brojnih programa i strategija koji dovode do zabune i može se stvoriti dojam da s učestalim objavama novih programa/planova ili strategija nastaje privid prekomjernog aktivizma, koji u stvarnosti pruža vrlo malo poboljšanja. |
| --- | --- |

4.3.

EGSO je već uputio kritike zbog brojnih programa i strategija koji dovode do zabune i može se stvoriti dojam da s učestalim objavama novih programa/planova ili strategija nastaje privid prekomjernog aktivizma, koji u stvarnosti pruža vrlo malo poboljšanja.

| 4.4. | Već u naslovu priopćenja za tisak o akcijskom planu Komisija navodi da on treba pomoći regijama „u zaštiti biološke raznolikosti i iskorištavanju ekonomskih prednosti zaštite prirode”. Odbor cijeni činjenicu da u akcijskom planu nije riječ „samo” o prirodi/biološkoj raznolikosti, nego i o uzajamnom djelovanju čovjeka, prirode i gospodarskih djelatnosti. Time se jasno naznačuje da politika na području biološke raznolikosti nadilazi etičko-moralnu obvezu zaštite vrsta i staništa. To se također podudara s izjavama EGSO-a tijekom posljednjih godina. |
| --- | --- |

4.4.

Već u naslovu priopćenja za tisak o akcijskom planu Komisija navodi da on treba pomoći regijama „u zaštiti biološke raznolikosti i iskorištavanju ekonomskih prednosti zaštite prirode”. Odbor cijeni činjenicu da u akcijskom planu nije riječ „samo” o prirodi/biološkoj raznolikosti, nego i o uzajamnom djelovanju čovjeka, prirode i gospodarskih djelatnosti. Time se jasno naznačuje da politika na području biološke raznolikosti nadilazi etičko-moralnu obvezu zaštite vrsta i staništa. To se također podudara s izjavama EGSO-a tijekom posljednjih godina.

| 4.5. | U mnogim regijama Europe odavno su nastali koncepti koji pokazuju kako ljudi mogu iskoristiti ekonomske prednosti prirodnog kapitala. Među ostalim očita je uzajamna veza između turizma i živopisnih, raznovrsnih krajolika s visokom biološkom raznolikošću. Sve više dolazi do izražaja spoznaja da usluge ekosustava – koje se ne ostvaruju samo u područjima mreže Natura 2000 – doprinose zajedničkoj dobrobiti. |
| --- | --- |

4.5.

U mnogim regijama Europe odavno su nastali koncepti koji pokazuju kako ljudi mogu iskoristiti ekonomske prednosti prirodnog kapitala. Među ostalim očita je uzajamna veza između turizma i živopisnih, raznovrsnih krajolika s visokom biološkom raznolikošću. Sve više dolazi do izražaja spoznaja da usluge ekosustava – koje se ne ostvaruju samo u područjima mreže Natura 2000 – doprinose zajedničkoj dobrobiti.

| 4.6. | Ključni je problem da mjere za poticanje ili očuvanje biološke raznolikosti za vlasnike i korisnike zemljišta sada većinom ne predstavljaju izvor prihoda, nego faktor troška. Ako je nekad „prirodna raznolikost” bila navodno suprodukt ekstenzivnog gospodarenja, tako je – među ostalim uzrokovan teškim gospodarskim okvirnim uvjetima, kojima se poljoprivrednici i šumari smatraju izloženima – nastao klasični sukob oko korištenja zemljišta. |
| --- | --- |

4.6.

Ključni je problem da mjere za poticanje ili očuvanje biološke raznolikosti za vlasnike i korisnike zemljišta sada većinom ne predstavljaju izvor prihoda, nego faktor troška. Ako je nekad „prirodna raznolikost” bila navodno suprodukt ekstenzivnog gospodarenja, tako je – među ostalim uzrokovan teškim gospodarskim okvirnim uvjetima, kojima se poljoprivrednici i šumari smatraju izloženima – nastao klasični sukob oko korištenja zemljišta.

| 4.7. | Mjere za biološku raznolikost – bez obzira na to primjenjuju li se na područjima u mreži Natura 2000 ili izvan nje – moraju biti ekonomski isplative za one koji bi trebali osigurati njihovu provedbu. Provedba mjera ne smije i ne može pasti njima na teret. U svim programima koje su EU i države članice do sad izradili ovu osnovnu dvojbu u stvarnosti nije bilo moguće umanjiti, a akcijski plan, u kojem se često spominju situacije u kojima su svi na dobitku, nažalost isto nudi malo svrsishodnih polazišnih točaka. |
| --- | --- |

4.7.

Mjere za biološku raznolikost – bez obzira na to primjenjuju li se na područjima u mreži Natura 2000 ili izvan nje – moraju biti ekonomski isplative za one koji bi trebali osigurati njihovu provedbu. Provedba mjera ne smije i ne može pasti njima na teret. U svim programima koje su EU i države članice do sad izradili ovu osnovnu dvojbu u stvarnosti nije bilo moguće umanjiti, a akcijski plan, u kojem se često spominju situacije u kojima su svi na dobitku, nažalost isto nudi malo svrsishodnih polazišnih točaka.

| 4.8. | Pritom ni one mjere koje su dosad nedostajale u strategijama o biološkoj raznolikosti, a koje su naknadno uključene u akcijski plan, neće ništa promijeniti: nikakva toliko dobra kampanja za podizanje razine osviještenosti, nikakvo toliko razvijeno sudjelovanje javnosti, nikakve poboljšane smjernice niti proglašenje 21. svibnja „Europskim danom mreže Natura 2000” – sve su to nove mjere predviđene akcijskim planom – neće biti uspješni ako nisu uređeni ekonomski i financijski okvirni uvjeti. Prema mišljenju EGSO-a potrebna su znatna poboljšanja te je u okviru novog srednjoročnog financijskog planiranja nakon 2021. potrebno osigurati dostatna i namjenska financijska sredstva za mrežu Natura 2000. Pored toga, tijelima na razini EU-a i država članica, koja su zadužena za provedbu tih mjera, potrebno je na raspolaganje staviti dostatno osoblje. |
| --- | --- |

4.8.

Pritom ni one mjere koje su dosad nedostajale u strategijama o biološkoj raznolikosti, a koje su naknadno uključene u akcijski plan, neće ništa promijeniti: nikakva toliko dobra kampanja za podizanje razine osviještenosti, nikakvo toliko razvijeno sudjelovanje javnosti, nikakve poboljšane smjernice niti proglašenje 21. svibnja „Europskim danom mreže Natura 2000” – sve su to nove mjere predviđene akcijskim planom – neće biti uspješni ako nisu uređeni ekonomski i financijski okvirni uvjeti. Prema mišljenju EGSO-a potrebna su znatna poboljšanja te je u okviru novog srednjoročnog financijskog planiranja nakon 2021. potrebno osigurati dostatna i namjenska financijska sredstva za mrežu Natura 2000. Pored toga, tijelima na razini EU-a i država članica, koja su zadužena za provedbu tih mjera, potrebno je na raspolaganje staviti dostatno osoblje.

5.   Dvojba nedostatka financijskih sredstava

| 5.1. | Već na početku uspostave mreže Natura 2000 vlasnicima/korisnicima zemljišta obećano je primjerice da će dobiti barem dostatnu financijsku nadoknadu ako budu negativno pogođeni mjerama/zahtjevima u područjima u okviru mreže Natura 2000. U dokumentu „2010 Assessment of Implementing the EU Biodiversity Action Plan” („Ocjena provedbe akcijskog plana EU-a za očuvanje biološke raznolikosti za 2010.”) (11) Komisija dolazi do zaključka da je osiguranje dostatnih financijskih sredstava jedna od četiri najvažnije potporne mjere. Također, Komisija je sama ustanovila da je ipak „pokriveno samo 20 % ukupnih financijskih potreba za gospodarenje zaštićenim područjima prirode u Europi, uključujući mrežu Natura 2000. Prema procjenama iz 2004., za gospodarenje područjima mreže Natura 2000 u skupini država EU-25 godišnje bi trebalo izdvojiti sredstva u visini 6,1 milijardi EUR”. Zbog toga manjak sredstava iznosi najmanje 5 milijardi EUR godišnje! |
| --- | --- |

5.1.

Već na početku uspostave mreže Natura 2000 vlasnicima/korisnicima zemljišta obećano je primjerice da će dobiti barem dostatnu financijsku nadoknadu ako budu negativno pogođeni mjerama/zahtjevima u područjima u okviru mreže Natura 2000. U dokumentu „2010 Assessment of Implementing the EU Biodiversity Action Plan” („Ocjena provedbe akcijskog plana EU-a za očuvanje biološke raznolikosti za 2010.”) (11) Komisija dolazi do zaključka da je osiguranje dostatnih financijskih sredstava jedna od četiri najvažnije potporne mjere. Također, Komisija je sama ustanovila da je ipak „pokriveno samo 20 % ukupnih financijskih potreba za gospodarenje zaštićenim područjima prirode u Europi, uključujući mrežu Natura 2000. Prema procjenama iz 2004., za gospodarenje područjima mreže Natura 2000 u skupini država EU-25 godišnje bi trebalo izdvojiti sredstva u visini 6,1 milijardi EUR”. Zbog toga manjak sredstava iznosi najmanje 5 milijardi EUR godišnje!

| 5.2. | Novije ekstrapolacije troškova za gospodarenje područjima mreže Natura 2000 pokazuju da je potrebno više sredstava. Savezne zemlje u Njemačkoj procjenjuju da je na godišnjoj osnovi za kopneni dio mreže Natura 2000 u Njemačkoj potrebno 1,417 milijardi EUR, što je u prosjeku 175 EUR po hektaru. Ako te troškove po hektaru koristimo za izračun za cjelokupni kopneni do mreže Natura 2000 u EU-u, 28 članica EU-a godišnje će trebati nešto manje od 21 milijarde EUR. Tome se trebaju pribrojati troškovi za područja mreže Natura 2000 koja se nalaze uz more. EGSO poziva Komisiju da bez odgađanja izradi ažurirani pouzdani izračun troškova za cjelokupnu mrežu Natura 2000. |
| --- | --- |

5.2.

Novije ekstrapolacije troškova za gospodarenje područjima mreže Natura 2000 pokazuju da je potrebno više sredstava. Savezne zemlje u Njemačkoj procjenjuju da je na godišnjoj osnovi za kopneni dio mreže Natura 2000 u Njemačkoj potrebno 1,417 milijardi EUR, što je u prosjeku 175 EUR po hektaru. Ako te troškove po hektaru koristimo za izračun za cjelokupni kopneni do mreže Natura 2000 u EU-u, 28 članica EU-a godišnje će trebati nešto manje od 21 milijarde EUR. Tome se trebaju pribrojati troškovi za područja mreže Natura 2000 koja se nalaze uz more. EGSO poziva Komisiju da bez odgađanja izradi ažurirani pouzdani izračun troškova za cjelokupnu mrežu Natura 2000.

| 5.3. | Nedostatak financijskih sredstava nije samo središnji problem za postizanje dogovorenih ciljeva za biološku raznolikost, nego je simptomatičan za pogreške u europskoj politici. Donose se zakoni koji uzrokuju troškove, a da se ne utvrdi tko mora pribaviti sredstva, odnosno kako će se troškovi pokrivati. Nedostatak usklađenosti zakonodavstva i proračuna Europske unije središnji je uzrok problema u zaštiti biološke raznolikosti u Europi. |
| --- | --- |

5.3.

Nedostatak financijskih sredstava nije samo središnji problem za postizanje dogovorenih ciljeva za biološku raznolikost, nego je simptomatičan za pogreške u europskoj politici. Donose se zakoni koji uzrokuju troškove, a da se ne utvrdi tko mora pribaviti sredstva, odnosno kako će se troškovi pokrivati. Nedostatak usklađenosti zakonodavstva i proračuna Europske unije središnji je uzrok problema u zaštiti biološke raznolikosti u Europi.

| 5.4. | I akcijski plan podrazumijeva trenutačni proračun EU-a kao završen. To je razumljivo jer se nalazimo u sredini tekućeg financijskog razdoblja 2014. – 2020.; no problemi zaštite biološke raznolikosti ne mogu se tako rješavati u okviru akcijskog plana. |
| --- | --- |

5.4.

I akcijski plan podrazumijeva trenutačni proračun EU-a kao završen. To je razumljivo jer se nalazimo u sredini tekućeg financijskog razdoblja 2014. – 2020.; no problemi zaštite biološke raznolikosti ne mogu se tako rješavati u okviru akcijskog plana.

| 5.5. | Jedina financijska mjera koja je najavljena u akcijskom planu dio je proračuna za program LIFE u obliku 10 %-tnog povećanja za projekte promicanja zaštite prirode i biološke raznolikosti. Ovo se treba odvijati neovisno o proračunu, odnosno uz zadržavanje ukupnog proračuna za LIFE na istoj razini i time na teret drugim mjerama programa LIFE. U proračunu programa LIFE za razdoblje 2014. – 2017. na raspolaganju je bilo otprilike 610 milijuna EUR za prioritet „Priroda i biološka raznovrsnost”. Prema tome 10 % više iznosi 15 milijuna EUR godišnje. |
| --- | --- |

5.5.

Jedina financijska mjera koja je najavljena u akcijskom planu dio je proračuna za program LIFE u obliku 10 %-tnog povećanja za projekte promicanja zaštite prirode i biološke raznolikosti. Ovo se treba odvijati neovisno o proračunu, odnosno uz zadržavanje ukupnog proračuna za LIFE na istoj razini i time na teret drugim mjerama programa LIFE. U proračunu programa LIFE za razdoblje 2014. – 2017. na raspolaganju je bilo otprilike 610 milijuna EUR za prioritet „Priroda i biološka raznovrsnost”. Prema tome 10 % više iznosi 15 milijuna EUR godišnje.

| 5.6. | Zbog toga je ispravno kada Komisija u prioritetu C akcijskog plana („jačanje ulaganja...”) navodi i „sinergije s financiranjem iz sredstava zajedničke poljoprivredne politike”, ukazuje na „povećanje razine osviještenosti o mogućnostima za financiranje iz sredstava kohezijske politike” kao i na „zajedničku ribarstvenu politiku” te najavljuje davanje smjernica za potporu uvođenju „zelene infrastrukture”. Samo: sve to nisu nove mjere ili prijedlozi, nego stvari koje su već dugo prisutne u političkom planu i koje se zahtijevalo. Sadržane su u starim programima i djelovanjima za biološku raznolikost bez pozitivnih promjena u posljednjih nekoliko godina. |
| --- | --- |

5.6.

Zbog toga je ispravno kada Komisija u prioritetu C akcijskog plana („jačanje ulaganja...”) navodi i „sinergije s financiranjem iz sredstava zajedničke poljoprivredne politike”, ukazuje na „povećanje razine osviještenosti o mogućnostima za financiranje iz sredstava kohezijske politike” kao i na „zajedničku ribarstvenu politiku” te najavljuje davanje smjernica za potporu uvođenju „zelene infrastrukture”. Samo: sve to nisu nove mjere ili prijedlozi, nego stvari koje su već dugo prisutne u političkom planu i koje se zahtijevalo. Sadržane su u starim programima i djelovanjima za biološku raznolikost bez pozitivnih promjena u posljednjih nekoliko godina.

| 5.7. | Bilo bi potrebno da Komisija izradi dugoročnu strategiju za pokrivanje financijskih potreba (12). Prema mišljenju EGSO-a odnedavno započeta rasprava o financijskim predviđanjima okvir je u koji se moraju uključiti odgovarajuća razmatranja. Iskustvo je pokazalo da projekti suradnje između regija, organizacija za zaštitu prirode te poljoprivrednika i šumara mogu biti izrazito uspješni ako su oblikovani dovoljno privlačno u gospodarskom pogledu. No ipak ni akcijski plan ni dosadašnji poticaji iz Dokumenta za razmatranje o budućnosti financija EU-a (13) ne ukazuju na mogućnost poboljšanja situacije. |
| --- | --- |

5.7.

Bilo bi potrebno da Komisija izradi dugoročnu strategiju za pokrivanje financijskih potreba (12). Prema mišljenju EGSO-a odnedavno započeta rasprava o financijskim predviđanjima okvir je u koji se moraju uključiti odgovarajuća razmatranja. Iskustvo je pokazalo da projekti suradnje između regija, organizacija za zaštitu prirode te poljoprivrednika i šumara mogu biti izrazito uspješni ako su oblikovani dovoljno privlačno u gospodarskom pogledu. No ipak ni akcijski plan ni dosadašnji poticaji iz Dokumenta za razmatranje o budućnosti financija EU-a (13) ne ukazuju na mogućnost poboljšanja situacije.

| 5.8. | EGSO naročito pozdravlja namjeru Europske komisije da nastavi razvijati strategiju za zelenu infrastrukturu u okviru akcijskog plana. Odbor i u pogledu tog inovativnog koncepta napominje da ideja bez financiranja neće donijeti promjene. U tom smislu EGSO ukazuje i na zaključke Vijeća (za okoliš), koje je na svojem zasjedanju 19. lipnja 2017. zatražilo od Komisije da nastavi razvijati prijedlog za transeuropsku mrežu zelene infrastrukture (TEN-G). |
| --- | --- |

5.8.

EGSO naročito pozdravlja namjeru Europske komisije da nastavi razvijati strategiju za zelenu infrastrukturu u okviru akcijskog plana. Odbor i u pogledu tog inovativnog koncepta napominje da ideja bez financiranja neće donijeti promjene. U tom smislu EGSO ukazuje i na zaključke Vijeća (za okoliš), koje je na svojem zasjedanju 19. lipnja 2017. zatražilo od Komisije da nastavi razvijati prijedlog za transeuropsku mrežu zelene infrastrukture (TEN-G).

| 5.9. | Stoga Odbor podsjeća na svoje nedavno doneseno mišljenje o evaluaciji programa LIFE (14) sredinom provedbenog razdoblja, u kojemu predlaže da se LIFE učini „središnjim instrumentom financiranja mreže Natura 2000. U mišljenju se navodi: „Pristup koji se zauzimao u prošlosti, a to je da se mreža Natura 2000 u prvom redu financira iz regionalnih razvojnih fondova EU-a i iz drugog stupa zajedničke poljoprivredne politike, mora se smatrati nezadovoljavajućim. Odbor s tim u vezi upućuje na svoje Mišljenje (15) i zagovara proširenje programa LIFE odgovarajućim namjenskim financijskim sredstvima. Pritom je važno obratiti pozornost na koherentnost svih poticajnih mjera, odnosno treba izbjegavati poticaje koji su u proturječnosti s ostalim fondovima EU-a ili se s njima preklapaju.” |
| --- | --- |

5.9.

Stoga Odbor podsjeća na svoje nedavno doneseno mišljenje o evaluaciji programa LIFE (14) sredinom provedbenog razdoblja, u kojemu predlaže da se LIFE učini „središnjim instrumentom financiranja mreže Natura 2000. U mišljenju se navodi: „Pristup koji se zauzimao u prošlosti, a to je da se mreža Natura 2000 u prvom redu financira iz regionalnih razvojnih fondova EU-a i iz drugog stupa zajedničke poljoprivredne politike, mora se smatrati nezadovoljavajućim. Odbor s tim u vezi upućuje na svoje Mišljenje (15) i zagovara proširenje programa LIFE odgovarajućim namjenskim financijskim sredstvima. Pritom je važno obratiti pozornost na koherentnost svih poticajnih mjera, odnosno treba izbjegavati poticaje koji su u proturječnosti s ostalim fondovima EU-a ili se s njima preklapaju.”

| 5.10. | Akcijski plan predviđa bolje komuniciranje, informiranje i uključivanje građana, dionika i zajednica, kao i lokalnih i regionalnih tijela. Osim toga potrebno je uspostaviti „platformu” s Europskim odborom regija. EGSO to pozdravlja i duboko je uvjeren da jače uključivanje civilnog društva u provedbu može biti samo pozitivno. |
| --- | --- |

5.10.

Akcijski plan predviđa bolje komuniciranje, informiranje i uključivanje građana, dionika i zajednica, kao i lokalnih i regionalnih tijela. Osim toga potrebno je uspostaviti „platformu” s Europskim odborom regija. EGSO to pozdravlja i duboko je uvjeren da jače uključivanje civilnog društva u provedbu može biti samo pozitivno.

| 5.11. | EGSO s radošću prima na znanje da je Komisija razvila akcijski plan u uskoj suradnji s Europskim odborom regija i da ga želi provesti. On sa svoje strane nudi potporu jer prema njegovu shvaćanju i lokalna i regionalna tijela bez angažmana i prihvaćanja civilnog društva moći će samo uvjetno imati uspjeha. |
| --- | --- |

5.11.

EGSO s radošću prima na znanje da je Komisija razvila akcijski plan u uskoj suradnji s Europskim odborom regija i da ga želi provesti. On sa svoje strane nudi potporu jer prema njegovu shvaćanju i lokalna i regionalna tijela bez angažmana i prihvaćanja civilnog društva moći će samo uvjetno imati uspjeha.

Bruxelles, 6. prosinca 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

(1)  Vidjeti mišljenje EGSO-a „Politika EU-a na području biološke raznolikosti”SL C 487, 28.12.2016., str. 14.) i mišljenje „Evaluacija programa LIFE sredinom provedbenog razdoblja”, (SL C 173, 31.5.2017., str. 7.).

1

(2)  COM(2017) 358 od 28.6.2017.

2

(3)  COM(1998) 42 final.

3

(4)  COM(2001) 162 final.

4

(5)  COM(2006) 216 final.

5

(6)  COM(2010) 4 final.

6

(7)  COM(2011) 244 final.

7

(8)  Vidjeti mišljenje EGSO-a „Naše životno osiguranje, naš prirodni kapital: strategija EU-a o biološkoj raznolikosti do 2020.”, SL C 24, 28.1.2012., str. 111.

8

(9)  Vidjeti Zaključke Vijeća za okoliš od 19.6.2017.

9

(10)  COM(2017) 198 final, 27.4.2017.

10

(11)  COM(2010) 548, str. 13.

11

(12)  Vidjeti mišljenje EGSO-a „Politika EU-a na području biološke raznolikosti” (SL C 487, 28.12.2016., str.14.) i mišljenje on „Evaluacija programa LIFE sredinom provedbenog razdoblja” (SL C 173, 31.5.2017., str. 7.).

12

(13)  COM(2017) 358 od 28.6.2017.

13

(14)  Vidjeti mišljenje EGSO-a „Evaluacija programa LIFE sredinom provedbenog razdoblja”, SL C 173, 31.5.2017., str.7.

14

(15)  Vidjeti mišljenje EGSO-a „Politika EU-a na području biološke raznolikosti”SL C 487, 28.12.2016., str. 14.

15

---

| 11.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 129/96 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 129/96

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o statutu i financiranju europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada

(COM(2017) 481 final – 2017/0219 (COD))

(2018/C 129/16)

| Izvjestitelj: | Graham WATSON |
| --- | --- |
| Suizvjestitelji: | Anne DEMELENNE


  Stéphane BUFFETAUT |

Izvjestitelj:

Graham WATSON

Suizvjestitelji:

Anne DEMELENNE

Stéphane BUFFETAUT

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće ministara, 11.10.2017. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Odluka Predsjedništva: | Skupina za izradu mišljenja, 17.10.2017. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 7.12.2017. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 530 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 141/0/5 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće ministara, 11.10.2017.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Odluka Predsjedništva:

Skupina za izradu mišljenja, 17.10.2017.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

7.12.2017.

Plenarno zasjedanje br.:

530

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

141/0/5

| 1. | EGSO zajedno s Komisijom naglašava da je demokracija jedna od temeljnih vrijednosti EU-a te da političke stranke i političke zaklade ispunjavaju ključnu ulogu u predstavničkoj demokraciji, kao što je navedeno u članku 10. UEU-a i članku 12. stavku 2. Povelje o temeljnim pravima EU-a. |
| --- | --- |

1.

EGSO zajedno s Komisijom naglašava da je demokracija jedna od temeljnih vrijednosti EU-a te da političke stranke i političke zaklade ispunjavaju ključnu ulogu u predstavničkoj demokraciji, kao što je navedeno u članku 10. UEU-a i članku 12. stavku 2. Povelje o temeljnim pravima EU-a.

| 2. | Odbor uviđa da je Uredba (EU, Euratom) br. 1141/2014 o statutu i financiranju europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada doprinijela procesu povećanja vidljivosti, prepoznatljivosti, učinkovitosti, transparentnosti i odgovornosti europskih političkih stranaka i njihovih pridruženih političkih zaklada; međutim, slaže se s Komisijom da je potrebno uložiti dodatne napore kako bi se povećalo sudjelovanje građana, povećala uključivost izbora i europska dimenzija političkih rasprava, istaknula veza između nacionalnih i europskih stranaka i promicala politička odgovornost. |
| --- | --- |

2.

Odbor uviđa da je Uredba (EU, Euratom) br. 1141/2014 o statutu i financiranju europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada doprinijela procesu povećanja vidljivosti, prepoznatljivosti, učinkovitosti, transparentnosti i odgovornosti europskih političkih stranaka i njihovih pridruženih političkih zaklada; međutim, slaže se s Komisijom da je potrebno uložiti dodatne napore kako bi se povećalo sudjelovanje građana, povećala uključivost izbora i europska dimenzija političkih rasprava, istaknula veza između nacionalnih i europskih stranaka i promicala politička odgovornost.

| 3. | Odbor se slaže s Komisijom da, unatoč napretku postignutom u kontekstu Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014, postojeća pravila imaju nedostatke koje je potrebno ukloniti te prima na znanje poziv Europskog parlamenta (2017/2733 (RSP)) koji se odnosi na poboljšanja i usklađivanja pravila. |
| --- | --- |

3.

Odbor se slaže s Komisijom da, unatoč napretku postignutom u kontekstu Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014, postojeća pravila imaju nedostatke koje je potrebno ukloniti te prima na znanje poziv Europskog parlamenta (2017/2733 (RSP)) koji se odnosi na poboljšanja i usklađivanja pravila.

| 4. | Odbor podupire prijedloge Komisije za izmjene Uredbe u pogledu pitanja tko može sponzorirati registraciju europske političke stranke, proporcionalnosti sredstava EU-a, praga za pristup toj vrsti financiranja, usklađenosti s kriterijima za registraciju i povrata nepravilno utrošenih sredstava. |
| --- | --- |

4.

Odbor podupire prijedloge Komisije za izmjene Uredbe u pogledu pitanja tko može sponzorirati registraciju europske političke stranke, proporcionalnosti sredstava EU-a, praga za pristup toj vrsti financiranja, usklađenosti s kriterijima za registraciju i povrata nepravilno utrošenih sredstava.

| 5. | Odbor pozdravlja namjeru Komisije da izborne programe političkih stranaka na europskoj razini učini lakše dostupnima građanima, ali ima određene sumnje u pogledu predloženog novog stavka 3.a iz članka 18. Uredbe. To zahtijeva da europska politička stranka u svoj zahtjev za financiranje uključi dokaz da su njezine stranke članice tijekom 12 mjeseci prije trenutka podnošenja zahtjeva na svojim internetskim stranicama stalno objavljivale politički program i logotip europske političke stranke te informacije u pogledu svake svoje stranke članice o zastupljenosti spolova među svojim kandidatima na zadnjim izborima za Europski parlament i među zastupnicima u Europskom parlamentu. |
| --- | --- |

5.

Odbor pozdravlja namjeru Komisije da izborne programe političkih stranaka na europskoj razini učini lakše dostupnima građanima, ali ima određene sumnje u pogledu predloženog novog stavka 3.a iz članka 18. Uredbe. To zahtijeva da europska politička stranka u svoj zahtjev za financiranje uključi dokaz da su njezine stranke članice tijekom 12 mjeseci prije trenutka podnošenja zahtjeva na svojim internetskim stranicama stalno objavljivale politički program i logotip europske političke stranke te informacije u pogledu svake svoje stranke članice o zastupljenosti spolova među svojim kandidatima na zadnjim izborima za Europski parlament i među zastupnicima u Europskom parlamentu.

| 6. | Odbor posebno preispituje način na koji će se nadzirati prvi zahtjev i kako ga se može primijeniti na nove stranke koje se pojavljuju u državama članicama, kao i u slučaju kašnjenja europskih političkih stranaka s donošenjem svojih političkih programa; zašto je potonji zahtjev usmjeren isključivo na rodna pitanja, a ne, primjerice, na pitanja povezana s rasnim, etničkim ili jezičnim kriterijima. |
| --- | --- |

6.

Odbor posebno preispituje način na koji će se nadzirati prvi zahtjev i kako ga se može primijeniti na nove stranke koje se pojavljuju u državama članicama, kao i u slučaju kašnjenja europskih političkih stranaka s donošenjem svojih političkih programa; zašto je potonji zahtjev usmjeren isključivo na rodna pitanja, a ne, primjerice, na pitanja povezana s rasnim, etničkim ili jezičnim kriterijima.

| 7. | Stoga Odbor preporučuje Komisiji da se trajanje razdoblja u kojem program mora biti dostupan na internetskim stranicama stranke skrati s dvanaest mjeseci na tri mjeseca te da se informacije o raznolikosti kandidata na izbornim listama zahtijevaju ne samo kako bi se prikazao relativan omjer žena i muškaraca, već i zbog informacija o etničkoj i jezičnoj raznolikosti. |
| --- | --- |

7.

Stoga Odbor preporučuje Komisiji da se trajanje razdoblja u kojem program mora biti dostupan na internetskim stranicama stranke skrati s dvanaest mjeseci na tri mjeseca te da se informacije o raznolikosti kandidata na izbornim listama zahtijevaju ne samo kako bi se prikazao relativan omjer žena i muškaraca, već i zbog informacija o etničkoj i jezičnoj raznolikosti.

| 8. | Nadalje, EGSO ponovno skreće pozornost na rastuću nejednakost u postupanju između europskih političkih stranaka i zaklada, s jedne strane, te europskih udruga i zaklada s općenitijim ciljevima s druge strane (npr. gospodarske, socijalne, humanitarne, kulturne, ekološke ili sportske udruge itd.). |
| --- | --- |

8.

Nadalje, EGSO ponovno skreće pozornost na rastuću nejednakost u postupanju između europskih političkih stranaka i zaklada, s jedne strane, te europskih udruga i zaklada s općenitijim ciljevima s druge strane (npr. gospodarske, socijalne, humanitarne, kulturne, ekološke ili sportske udruge itd.).

| 9. | Odbor iznova izražava žaljenje zbog odluke koju je Komisija donijela prije nekoliko godina o povlačenju nacrta statuta europskog udruženja i ukazuje na prepreke u pogledu registracije trgovačkih društava s europskim statutom te ponovno poziva Komisiju da u bliskoj budućnosti predstavi jednakovrijednu europsku uredbu o statutu i financiranju europskih udruženja koja nisu povezana s političkim strankama. |
| --- | --- |

9.

Odbor iznova izražava žaljenje zbog odluke koju je Komisija donijela prije nekoliko godina o povlačenju nacrta statuta europskog udruženja i ukazuje na prepreke u pogledu registracije trgovačkih društava s europskim statutom te ponovno poziva Komisiju da u bliskoj budućnosti predstavi jednakovrijednu europsku uredbu o statutu i financiranju europskih udruženja koja nisu povezana s političkim strankama.

Bruxelles, 7. prosinca 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---

| 11.4.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 129/98 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 129/98

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu promjena koje se odnose na sredstva za gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju te sredstva za cilj „Ulaganje za rast i radna mjesta” i cilj „Europska teritorijalna suradnja”

(COM(2017) 565 final – 2017/0247 COD)

(2018/C 129/17)

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće Europske unije, 19.10.2017.
  Europski parlament, 23.10.2017. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članci 177. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 6.12.2017. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 530 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 160/0/2 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće Europske unije, 19.10.2017.

Europski parlament, 23.10.2017.

Pravni temelj:

članci 177. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

6.12.2017.

Plenarno zasjedanje br.:

530

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

160/0/2

Budući da je Odbor prihvatio sadržaj prijedloga i smatra da njegov komentar nije potreban, jednoglasno je odlučio da neće održati opću raspravu, već da se mišljenje stavlja izravno na glasovanje (pravilo 50. stavak 4. i pravilo 56. stavak 3.).

Bruxelles, 6. prosinca 2017.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Georges DASSIS

---