# Eiropas Savienības C 197/2018

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 197 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 61. gadagājums2018. gada 8. jūnijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 197

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

61. gadagājums2018. gada 8. jūnijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | EESK 531. plenārsesija 2018. gada 17. un 18. janvārī |
| 2018/C 197/01 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Atbalstīt MVU Eiropā, īpašu uzmanību pievēršot horizontālai likumdošanas pieejai attiecībā uz MVU un ievērojot Mazās uzņēmējdarbības akta principu vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem (izpētes atzinums) | 1 |
| 2018/C 197/02 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Visaptverošas pieejas izmantošana ES rūpniecības politikā: uzņēmējdarbības vides uzlabošana un Eiropas rūpniecības konkurētspējas veicināšana (izpētes atzinums) | 10 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 531. plenārsesija 2018. gada 17. un 18. janvārī

2018/C 197/01

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Atbalstīt MVU Eiropā, īpašu uzmanību pievēršot horizontālai likumdošanas pieejai attiecībā uz MVU un ievērojot Mazās uzņēmējdarbības akta principu vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem (izpētes atzinums)

1

2018/C 197/02

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Visaptverošas pieejas izmantošana ES rūpniecības politikā: uzņēmējdarbības vides uzlabošana un Eiropas rūpniecības konkurētspējas veicināšana (izpētes atzinums)

10

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA |
| | EESK 531. plenārsesija 2018. gada 17. un 18. janvārī |
| 2018/C 197/03 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Savienības gada darba programma Eiropas standartizācijai 2018. gadā(COM(2017) 453 final) | 17 |
| 2018/C 197/04 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par krāpšanas un viltošanas apkarošanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/413/TI (COM(2017) 489 final – 2017/0226 (COD)) | 24 |
| 2018/C 197/05 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā saistībā ar ziņojamām pārrobežu shēmām groza Direktīvu 2011/16/ES(COM(2017) 335 final – 2017/0138 (CNS)) | 29 |
| 2018/C 197/06 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ieteikums Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku(COM(2017) 770 final) | 33 |
| 2018/C 197/07 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1071/2009 un Regulu (EK) Nr. 1072/2009, lai tās pielāgotu norisēm nozarē(COM(2017) 281 final – 2017/0123 (COD)) | 38 |
| 2018/C 197/08 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz izpildes nodrošināšanas prasībām groza Direktīvu 2006/22/EK un attiecībā uz Direktīvu 96/71/EK un Direktīvu 2014/67/ES nosaka īpašus noteikumus autotransporta nozarē strādājošo transportlīdzekļu vadītāju norīkošanai darbā(COM(2017) 278 final – 2017/0121 (COD)) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (EK) Nr. 561/2006 groza attiecībā uz minimālajām prasībām par maksimālajiem ikdienas un iknedēļas transportlīdzekļa vadīšanas laikiem, minimālajiem pārtraukumiem un ikdienas un iknedēļas atpūtas laikposmiem un ar ko Regulu (ES) Nr. 165/2014 groza attiecībā uz pozicionēšanu ar tahogrāfu palīdzību(COM(2017) 277 final – 2017/0122 (COD)) | 45 |
| 2018/C 197/09 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Aviācija: atvērta un savienota Eiropa(COM(2017) 286 final) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par konkurences aizsardzību gaisa transportā un Regulas (EK) Nr. 868/2004 atcelšanu(COM(2017) 289 final – 2017/0116 (COD)) | 58 |
| 2018/C 197/10 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem (pārstrādāta redakcija)(COM(2017) 548 final – 2017/0237 (COD)) | 66 |
| 2018/C 197/11 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz Eiropas Zāļu aģentūras atrašanās vietu groza Regulu (EK) Nr. 726/2004 (COM(2017) 735 final – 2017/0328 (COD)) | 71 |
| 2018/C 197/12 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums pat tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 1093/2010 groza attiecībā uz Eiropas Banku iestādes mītnesvietas atrašanos(COM(2017) 734 final – 2017/0326 (COD)) | 72 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

EESK 531. plenārsesija 2018. gada 17. un 18. janvārī

2018/C 197/03

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Savienības gada darba programma Eiropas standartizācijai 2018. gadā(COM(2017) 453 final)

(COM(2017) 453 final)

17

2018/C 197/04

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par krāpšanas un viltošanas apkarošanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/413/TI (COM(2017) 489 final – 2017/0226 (COD))

(COM(2017) 489 final – 2017/0226 (COD))

24

2018/C 197/05

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā saistībā ar ziņojamām pārrobežu shēmām groza Direktīvu 2011/16/ES(COM(2017) 335 final – 2017/0138 (CNS))

(COM(2017) 335 final – 2017/0138 (CNS))

29

2018/C 197/06

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ieteikums Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku(COM(2017) 770 final)

(COM(2017) 770 final)

33

2018/C 197/07

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1071/2009 un Regulu (EK) Nr. 1072/2009, lai tās pielāgotu norisēm nozarē(COM(2017) 281 final – 2017/0123 (COD))

(COM(2017) 281 final – 2017/0123 (COD))

38

2018/C 197/08

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz izpildes nodrošināšanas prasībām groza Direktīvu 2006/22/EK un attiecībā uz Direktīvu 96/71/EK un Direktīvu 2014/67/ES nosaka īpašus noteikumus autotransporta nozarē strādājošo transportlīdzekļu vadītāju norīkošanai darbā(COM(2017) 278 final – 2017/0121 (COD)) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (EK) Nr. 561/2006 groza attiecībā uz minimālajām prasībām par maksimālajiem ikdienas un iknedēļas transportlīdzekļa vadīšanas laikiem, minimālajiem pārtraukumiem un ikdienas un iknedēļas atpūtas laikposmiem un ar ko Regulu (ES) Nr. 165/2014 groza attiecībā uz pozicionēšanu ar tahogrāfu palīdzību(COM(2017) 277 final – 2017/0122 (COD))

(COM(2017) 278 final – 2017/0121 (COD))

(COM(2017) 277 final – 2017/0122 (COD))

45

2018/C 197/09

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Aviācija: atvērta un savienota Eiropa(COM(2017) 286 final) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par konkurences aizsardzību gaisa transportā un Regulas (EK) Nr. 868/2004 atcelšanu(COM(2017) 289 final – 2017/0116 (COD))

(COM(2017) 286 final)

(COM(2017) 289 final – 2017/0116 (COD))

58

2018/C 197/10

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem (pārstrādāta redakcija)(COM(2017) 548 final – 2017/0237 (COD))

(COM(2017) 548 final – 2017/0237 (COD))

66

2018/C 197/11

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz Eiropas Zāļu aģentūras atrašanās vietu groza Regulu (EK) Nr. 726/2004 (COM(2017) 735 final – 2017/0328 (COD))

(COM(2017) 735 final – 2017/0328 (COD))

71

2018/C 197/12

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums pat tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 1093/2010 groza attiecībā uz Eiropas Banku iestādes mītnesvietas atrašanos(COM(2017) 734 final – 2017/0326 (COD))

(COM(2017) 734 final – 2017/0326 (COD))

72

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 531. plenārsesija 2018. gada 17. un 18. janvārī

| 8.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 197/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 197/1

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Atbalstīt MVU Eiropā, īpašu uzmanību pievēršot horizontālai likumdošanas pieejai attiecībā uz MVU un ievērojot Mazās uzņēmējdarbības akta principu “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem””

(izpētes atzinums)

(2018/C 197/01)

| Ziņotāja: | Milena ANGELOVA |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Panagiotis GKOFAS |

Ziņotāja:

Milena ANGELOVA

Līdzziņotājs:

Panagiotis GKOFAS

| Apspriešanās | Bulgārijas prezidentūra Padomē, 5.9.2017. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 18.12.2017. |
| Pieņemts plenārsesijā | 17.1.2018. |
| Plenārsesija Nr. | 531 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 241/5/8 |

Apspriešanās

Bulgārijas prezidentūra Padomē, 5.9.2017.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

18.12.2017.

Pieņemts plenārsesijā

17.1.2018.

Plenārsesija Nr.

531

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

241/5/8

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzsver, ka ir jāpievērš īpaša uzmanība MVU (1), un aicina Eiropas Komisiju (EK) panākt, lai Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts un tajā paustie principi kļūtu juridiski saistoši. Papildus tam gan Eiropas Savienībai (ES), gan dalībvalstīm – tostarp reģionālā un vietējā līmenī –, gan uzņēmumu apvienībām ir nekavējoties jāīsteno rūpīgi izstrādāti un koordinēti kopīgi pasākumi MVU faktiskā stāvokļa uzlabošanai. Visiem dalībniekiem ir jāapņemas īstenot to, par ko ir panākta kopīga vienošanās, un jāuzņemas atbildība, ņemot vērā sabiedrības attīstību un ekonomikas progresu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Eiropas pusgadā ir vairāk jāiesaista sociālie partneri un MVU pārstāvošās organizācijas, kā arī pastāvīgi jāpārrauga dalībvalstu partnerattiecību nolīgumu īstenošana un rezultāti un jāziņo par tiem. EESK aicina EK un Padomi Eiropas pusgadā un gada izaugsmes pētījumā paredzēt arī Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta īstenošanas pastāvīgu pārbaudi, cieši sadarbojoties ar MVU pārstāvošajām organizācijām. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK aicina īstenot iekļaujošu, saskaņotu, efektīvu un horizontālu Eiropas MVU politiku, kurā ņemtas vērā visu dažādo MVU apakšgrupu – piemēram, vērtību radošu uzņēmumu, mikrouzņēmumu, mazo uzņēmumu, ģimenes un tradicionālo uzņēmumu, kā arī tālākajos reģionos nodarbināto, pašnodarbināto un amatnieku – vajadzības, un uzskata, ka ir nepieciešama definīcija ikvienam no tiem (2). Ir reāli jāaizsargā brīvība veikt uzņēmējdarbību, pamatojoties uz ES sociālajam un tirgus modelim raksturīgās ekonomikas demokrātijas veidiem, kā noteikts Eiropas Pamattiesību hartā, un Eiropā jāveicina uzņēmējdarbības gars, kultūra un izglītība. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK iesaka, lai Bulgārijas, Austrijas un Rumānijas rotējošās prezidentūras ES Padomē izveido kopīgu starpiestāžu “MVU konsultatīvo grupu” un nodrošina tās darbību sadarbībā ar MVU pārstāvošajām organizācijām. Uzsākot darbu, šai grupai būtu jāpārrauga konkrētie darba plāni 2014.–2020. gadam saistībā ar horizontālu un starpnozaru MVU politiku un programmām, kā arī par tiem jāziņo. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzsver nepieciešamību bez kavēšanās īstenot šajā dokumentā izklāstītos priekšlikumus un aicina EK, Eiropas Parlamentu (EP) un Padomi šajā nolūkā attiecīgi rīkoties. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Konteksts un pašreizējais stāvoklis

| 2.1. | Bulgārija – nākamā prezidentvalsts ES Padomē – 2017. gada septembrī pieprasīja izpētes atzinumu par MVU darbības veicināšanu Eiropā, īpašu uzmanību pievēršot horizontālas pieejas īstenošanai MVU tiesību aktos, kā arī Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta un principa “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” ievērošanai. EESK ļoti atzinīgi vērtē šo iniciatīvu, jo tā saskan ar daudzkārt EESK atzinumos paustajiem aicinājumiem panākt, ka Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts un tajā noteiktais princips “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” kļūst juridiski saistoši. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EK 2017. gada jūnijā publicēja ceļvedi (3) ar mērķi sākt apspriedes par MVU definīcijas lietderīgumu un nepieciešamību atjaunināt to. Sākotnējā reakcija uz šo ceļvedi liecināja, ka vairākums respondentu – 18 no 22 – uzskata pašreizējo definīciju par novecojušu un aicina to modernizēt un pielāgot (4). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EK 2011. gadā publicēja pārskatītu “Eiropas mazās uzņēmējdarbības aktu” (SBA) (5) nolūkā paātrināt tā īstenošanu (6) un 2014. gadā uzsāka apspriešanu par to, kā varētu pārskatīt SBA (7), taču ar nožēlu jāatzīst, ka īstenošanas nolūkā nav veikti nekādi turpmāki politikas pasākumi. SBA gada progresu vērtē MVU sūtņu tīkls, tomēr vēl joprojām daudz jādara, lai MVU un tos pārstāvošās organizācijas šo informāciju reāli saņemtu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESK atzinīgi vērtē EK mērķtiecīgos centienus īstenot principu “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” un jo īpaši ņemt vērā MVU intereses, kā novērojams REFIT un jaunuzņēmumu un augošo uzņēmumu atbalsta iniciatīvā (8). |
| --- | --- |

2.4.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK pauž nožēlu, ka realitātē principu “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” joprojām piemēro fragmentāri, un tā īstenošana nepavisam nav pabeigta. Šāda novēlota īstenošana ir ļoti bīstama, jo MVU pašlaik piedzīvo vairāk grūtību nekā jebkad iepriekš: skarba konkurence, kvalificēta darbaspēka trūkums, jauni nodarbinātības un patēriņa veidi, aizvien sarežģītāka un intensīvāka informācijas plūsma, ierobežoti resursi inovācijām, uzņēmēja nozīmes pastāvīga samazināšanās, nestabili finanšu tirgi, sarežģīta piekļuve finansējumam, liela atkarība no ārējās vides un ierobežota spēja panākt sev izdevīgus nosacījumus (9). MVU stāvokli vēl vairāk pasliktina pārāk sarežģīts tehniskās standartizācijas process, intelektuālā īpašuma un vispārīgās datu aizsardzības noteikumi, globālo tirgus dalībnieku īstenota tirgus ļaunprātīga izmantošana, kā arī šķēršļi dalībai ES/valstu publiskā iepirkuma līgumos un globālajās vērtības ķēdēs. Būtu nepieciešami efektīvāki risinājumi, īpaši tajos gadījumos, kad mazos un vidējos uzņēmumus negatīvi ietekmē strukturālās problēmas un tirgus nepilnības. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Digitalizācija un ar to saistītās tehnoloģiskās norises, tostarp elektroniskā tirdzniecība, ne tikai sniedz vērtīgas iespējas MVU, bet arī rada būtiskas problēmas, kuru dēļ uzņēmumiem ir jāmaina sava uzņēmējdarbības kultūra, darbības veids un modeļi. Būtu ļoti vēlams, lai tās ekonomikas nozares un reģioni, kas no MVU viedokļa ir vissvarīgākie, tiktu ciešāk iesaistīti pieejā “Rūpniecība 4.0”. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Labāka politikas veidošana un efektīvāka rezultātu sasniegšana

| 4.1. | EESK uzskata, ka MVU definīcija ir nevis atbilde uz visām MVU problēmām, bet gan instruments, ar ko nodrošināt labāku piekļuvi atbalsta pasākumiem. Pārskatot definīciju, ir jāņem vērā novērtējums, kurā aplūkota ierosināto izmaiņu ietekme uz ES MVU politiku un programmām un īpaši uz to ieguldījumu izaugsmes un darbvietu radīšanā. Atjaunojot definīciju, ir jāņem vērā galvenais ieteikums, kura pamatā ir apspriežu rezultāti un ES Tiesas lēmums (10). EESK aicina tomēr izskatīt iespēju pārskatā iekļaut vismaz turpmāk minēto (11): iespējas MVU brīvi izvēlēties, kurus divus no trim ieteikuma pielikuma 2. panta kritērijiem (12) tas izpildīs, nevis par vienīgo galveno noteikt “darbinieku skaita kritēriju” (13); pasākumus, lai vajadzības gadījumā atjaunotu 2. pantā minētās robežvērtības, tostarp pielāgojot tās visjaunākajai pieejai, kā noteikts Direktīvā 2013/34/ES (14), un atkārtoti izvērtējot un pārskatot 3. pantā minētos ierobežojumus (15). Ja MVU definīcija tiks pārskatīta, tas Komisijai jādara ciešā sadarbībā ar MVU organizācijām Eiropas, valstu un reģionālajā līmenī. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Būtu jāīsteno detalizētāka un diferencētāka pieeja MVU atbalsta pasākumu izstrādei, ņemot vērā MVU daudzveidību un atšķirību, kā arī dažādās tirgus nepilnības, ar kurām tie saskaras. Ir jāizpēta īpašās vajadzības, kas raksturīgas dažādām MVU apakšgrupām (16), kuras, juridiskās formas un darbības veidu ziņā būdamas atšķirīgas (17), var pievienot vērtību ekonomikas attīstības procesam (18), un jāizstrādā un efektīvi jānodrošina atbilstošs politikas pasākumu kopums to izaugsmes veicināšanai, tostarp izveidojot definīciju ikvienai no tām (19). Būtu jāizmanto efektīva tirgvedība un katru gadu ES pusgada ietvaros jāuzrauga un jānovērtē objektīvi pētījumi ES līmenī, tostarp kvantitatīva analīze par veicināšanas un atbalsta pasākumiem dalībvalstīs. |
| --- | --- |

4.2.

5.   MVU finansējums

| 5.1. | Lielāko daļu MVU veido ļoti mazi uzņēmumi un mikrouzņēmumi, tostarp pašnodarbinātie un brīvo profesiju pārstāvji. Šo grupu finansējuma vajadzības ir ļoti specifiskas – salīdzinoši mazas summas un bez nodrošinājuma, turklāt šiem uzņēmumiem ir ļoti ierobežotas spējas kārtot administratīvās formalitātes. Novērtējot šo uzņēmumu būtisko potenciālu radīt ilgtspējīgas darbvietas, it sevišķi samērā mazās un nomaļās pilsētās, EESK aicina EK vairāk pievērsties tam, lai izstrādātu vienkāršus, viegli pieejamus instrumentus ar mērķi apmierināt šo uzņēmumu finansējuma vajadzības. |
| --- | --- |

5.1.

5.2.   
  Aizņēmums

| 5.2.1. | Tā kā MVU harta un Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts ir iekļauti jaunākajās ES banku savienības prioritātēs, EESK aicina īstenot aptverošāku, padziļinātāku un konsekventāku pieeju, lai noteiktu, cik lielā mērā princips “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” ir ticis īstenots vai varētu tikt īstenots ES banku politikā, kā arī dažādos dalībvalstu tiesību aktos banku un finanšu jomā. EESK aicina Eiropas Banku iestādi iekļaut EESK pārstāvjus gan Banku nozares ieinteresēto personu grupā, gan citos attiecīgos tehniskajos forumos. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | EESK aicina dalībvalstis ES koordinācijas ietvaros izveidot un izstrādāt “kredītu ombuda” tīklu, lai vēl vairāk sekmētu un līdzsvarotu MVU un kredītiestāžu savstarpējo dialogu. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Lai samazinātu informācijas plaisu starp bankām un MVU, kā arī uzlabotu MVU zināšanas finanšu jomā, EESK ierosina pieprasīt kvalitatīvus datus un analizēt tos ar mērķi noskaidrot, kā starpniekbankas izmanto finanšu instrumentus, lai sasniegtu tos MVU, kuriem visvairāk nepieciešami finanšu resursi (20), un kādi ir iemesli tam, ka šiem uzņēmumiem nepiešķir kredītu, atbilstoši principam par informāciju no bankām (21). |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | EESK pauž nopietnas bažas par ziņojumiem saistībā ar banku maksātnespēju, kas izraisa dažu mazo uzņēmumu bankrotu vienkāršu naudas plūsmas problēmu dēļ, un aicina EK nekavējoties rīkoties, lai nākotnē to vairs nepieļautu. Viens no risinājumiem varētu būt uzņēmuma kredītkarte, kurā tiek saglabāta informācija par kredītvēsturi, ļaujot palielināt kredītlimitu, pamatojoties uz reputāciju, kas liecina par piesardzību (22). |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | Liels potenciāls ir vienādranga aizdevumu inovatīvajām platformām, kas var kalpot kā alternatīvs finansējuma avots mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, dodot iespēju īstenot nebanku finanšu starpniecības risinājumus. Tomēr jauno aizdevuma veidu lielā potenciāla īstenošanu joprojām kavē tiesību aktu un noteikumu neskaidrības. EESK aicina politikas veidotājus, regulatorus un ieinteresētās puses starptautiskā mērogā censties precizēt noteikumus, ar kuriem regulē galvenos finanšu starpniekus šajā jomā, neradot būtisku regulatīvo slogu. |
| --- | --- |

5.2.5.

| 5.2.6. | Ir jāizpēta un jāizplata dalībvalstu paraugprakse attiecībā uz to, kā nodrošināt mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ērtu un izmaksu ziņā pieejamu piekļuvi finansējumam, un jāstimulē šādas prakses pārņemšana. |
| --- | --- |

5.2.6.

| 5.2.7. | Eiropā mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ir minimāla piekļuve vai nav pilnīgi nekādas piekļuves uzņēmumu obligāciju tirgiem, jo trūkst likviditātes, emitēšanas izmaksas ir pārāk lielas, un tiek izvirzītas augstas prasības informācijai. EESK uzskata: šos šķēršļus varēs pārvarēt, ja tiks izvirzītas samērīgas kotēšanas un publiskošanas prasības mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, pieņemti konkrēti stimulējoši pasākumi un izveidots specializēts MVU kapitāla tirgus dalībvalstu līmenī. |
| --- | --- |

5.2.7.

5.3.   
  ES finansējums

| 5.3.1. | Valsts atbalsta noteikumi ir jāvienkāršo un jāatjaunina, lai likvidētu jebkādas neskaidrības mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, īpaši attiecībā uz fizisku personu iesaisti, valsts un pašvaldību īpašumtiesībām, kontrolakciju struktūru un citiem grūti izsekojamiem ierobežojumiem. EESK piekrīt secinājumiem par pārmērīgu reglamentēšanu, kas minēti 2017. gadā publicētajā EP Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta pētījumā par ESI fondiem, īpaši tam, ka ir vēl vairāk jāvienkāršo noteikumi, kā arī tie ir vairāk jāsaskaņo ar nosacījumiem uz vietas un elastīgāk jāpiemēro, jo to sarežģītība palielina administratīvo slogu, draud ar prasību dublēšanos un rada situāciju, kad priekšroka tiek dota noteikumu izpildīšanai, nevis īstenoto projektu rezultātiem (23). |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | ES līmenī izstrādājot atbalsta pasākumus un programmas, tajos būtu jāietver kritērijs, ar ko garantē saprātīgu ģeogrāfisko līdzsvaru. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | EESK mudina EK uzturēt un tālāk attīstīt programmu “COSME” kā būtisku MVU atbalsta instrumentu (24). |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | EESK pauž nožēlu, ka ir ļoti maz datu par to resursu skaidru ietekmi, kas atvēlēti MVU politikas pasākumiem saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2014.–2020. gadam. Komiteja aicina EK nekavējoties risināt šo jautājumu un, vērtējot minēto ietekmi, uzraudzīt gan kvalitatīvos, gan kvantitatīvos kritērijus. |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.3.5. | EESK aicina EK un dalībvalstis, nosakot sistēmu nākamajai Daudzgadu finanšu shēmai (DFS), efektīvāk īstenot partnerības principu (25). Lai gan sociālo partneru līdzdalība lēmumu pieņemšanas procesā ir saistoša, praksē ir ļoti daudz šķēršļu, kas liedz tiem faktiski ietekmēt lēmumus. |
| --- | --- |

5.3.5.

| 5.3.6. | Atbalsts mazajiem un vidējiem uzņēmumiem galvenokārt ir vērsts uz pētniecības un inovācijas veicināšanu un jaunuzņēmumiem. Neapšaubot šo politisko nostādņu nozīmi, EESK vēlas uzsvērt, ka tādējādi labumu gūs tikai neliela MVU daļa, un tāpēc aicina paredzēt daudzveidīgākus atbalsta instrumentus, kas būtu vērsti uz visu veidu uzņēmumiem un aptvertu visus to dzīves cikla posmus. |
| --- | --- |

5.3.6.

5.4.   
  Pamatkapitāls

| 5.4.1. | Līdz ar kapitāla tirgu savienības izveidi – riska finansējuma paplašināšanu, privātiem pamatkapitāla tirgiem (tostarp neformālajiem tirgiem), tā dēvētajiem komerceņģeļiem un kolektīvo finansēšanu – ir uzlabojusies riska kapitāla pieejamība konkrētām MVU kategorijām. Tomēr ļoti liela MVU daļa, visticamāk, no tā nevarēs gūt lielu labumu. Pat novatoriskiem uzņēmumiem, jaunuzņēmumiem un vidējiem uzņēmumiem nav viegli izmantot jaunos instrumentus, turklāt dalībvalstīs pastāv būtiskas atšķirības, ko rada vietējo kapitāla tirgu dažādais attīstības līmenis un atbilstīgu tiesību aktu trūkums. |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | EESK aicina EK sniegt vairāk informācijas un profesionālu padomu MVU, lai paplašinātu to stratēģiskā redzējuma tvērumu un uzlabotu to spēju izmantot pamatkapitāla finansējumu. Tā kā parasti MVU vairāk izmanto aizņēmuma finansējumu, to zināšanas un izpratne par citiem instrumentiem ir ierobežota, un to attieksme pret pamatkapitāla finansējumu ir svārstīga. Lai gan EESK atzinīgi vērtē nesenos EK centienus palielināt zināšanas par atsevišķiem finanšu instrumentiem, tā uzsver, ka ar to nepietiek, un tāpēc aicina nodrošināt atbalstu un stimulus uzņēmējdarbības organizācijām, lai tās izstrādātu MVU ilgtermiņa stratēģisko pieeju uzņēmējdarbības finansēšanai. Tā kā šīm organizācijām ikdienā ir kontakts ar MVU, tās var palīdzēt vairot to izpratni par to, kādā veidā ar dažādiem instrumentiem var risināt dažādas MVU finansēšanas vajadzības konkrētos uzņēmuma dzīves cikla posmos. |
| --- | --- |

5.4.2.

6.   Uz pierādījumiem balstītu, praktisku pasākumu nepieciešamība MVU atbalstam

| 6.1. | Neraugoties uz MVU sūtņu tīkla potenciālo lietderīgumu (26), vairākās valstīs tas diemžēl nav apliecinājis savu pievienoto vērtību, un ir ļoti grūti noteikt tā darbības rezultātus. Ja ir paredzēts atdzīvināt lielisko ideju par šādu tīklu, tam jāatvēl lielāka loma, tostarp jāparedz ciešāks, tūlītējs kontakts ar valstu un vietējām MVU organizācijām, kā arī paraugprakses un ziņojumu apmaiņa. EESK iesaka tīklā izveidot pieejamu platformu, kurā varētu apmainīties ar paraugpraksi, lai sadarbībā ar ES/valstu MVU pārstāvošajām organizācijām sagatavotu gada ziņojumu par to, cik efektīvi tiek īstenots princips “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem”. Turklāt EESK ierosina papildus katras valsts MVU sūtnim norīkot vēl vienu, ko iecēlušas MVU organizācijas. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EESK uzskata, ka ir labi, ja sūtņi piedalās ikgadējā MVU darbības izvērtēšanā, un būtu vēlams, lai EK viņiem nodrošinātu vispārējas vadlīnijas sistemātiskākai un strukturētākai sadarbībai ar MVU organizācijām. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | MVU asambleja tiek popularizēta kā “MVU ģenerālasambleja”, un EESK pilnībā atbalsta ideju par tādu forumu, kurā MVU varētu satikties, apzināt aktuālos jautājumus un meklēt risinājumus. Lai paaugstinātu MVU asamblejas līmeni un stiprinātu tās nozīmi kā diskusiju un lēmumu pieņemšanas forumam, EESK stingri iesaka:






  — | ciešāk iesaistīt MVU organizācijas gada asamblejas sagatavošanā un pēckontroles pasākumos, kā arī uzņemties īstu padomdevēja lomu, |
| --- | --- | --- |

6.3.

—

ciešāk iesaistīt MVU organizācijas gada asamblejas sagatavošanā un pēckontroles pasākumos, kā arī uzņemties īstu padomdevēja lomu,

| — | nodrošināt asamblejas sanāksmēm vairāk analītiskā materiāla, kurā minēti svarīgi fakti, tendences, vēlmes, ko norādījuši neitrāli pētnieki – galvenokārt akadēmiskās iestādes, |
| --- | --- |

—

nodrošināt asamblejas sanāksmēm vairāk analītiskā materiāla, kurā minēti svarīgi fakti, tendences, vēlmes, ko norādījuši neitrāli pētnieki – galvenokārt akadēmiskās iestādes,

| — | nekavējoties ieviest labos piemērus un salīdzinoši novērtēt sekmīgus līdzīga mēroga forumus (27), |
| --- | --- |

—

nekavējoties ieviest labos piemērus un salīdzinoši novērtēt sekmīgus līdzīga mēroga forumus (27),

| — | izstrādāt pārredzamu un iekļaujošu procedūru aicinājumiem piedalīties, nodrošinot pienācīgu dažādību, lai būtu pārstāvēti uzņēmumi, MVU organizācijas, starpnieki, akadēmiskās un pētniecības iestādes, kā arī politikas veidotāji no visām dalībvalstīm (28), |
| --- | --- |

—

izstrādāt pārredzamu un iekļaujošu procedūru aicinājumiem piedalīties, nodrošinot pienācīgu dažādību, lai būtu pārstāvēti uzņēmumi, MVU organizācijas, starpnieki, akadēmiskās un pētniecības iestādes, kā arī politikas veidotāji no visām dalībvalstīm (28),

| — | ņemot vērā diskusijas un asamblejas darbu, ir jānodrošina taustāmi rezultāti – piemēram, līdzi ņemami materiāli, darāmo lietu saraksti utt. Katru gadu būtu jāsagatavo un jāpublicē ziņojums par iepriekšējā gadā pieņemto lēmumu īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā diskusijas un asamblejas darbu, ir jānodrošina taustāmi rezultāti – piemēram, līdzi ņemami materiāli, darāmo lietu saraksti utt. Katru gadu būtu jāsagatavo un jāpublicē ziņojums par iepriekšējā gadā pieņemto lēmumu īstenošanu,

| — | lemjot par asamblejas programmu un asamblejā pārrunājamo jautājumu tvērumu, ir jāparedz apspriedes ar MVU un to pārstāvjiem. |
| --- | --- |

—

lemjot par asamblejas programmu un asamblejā pārrunājamo jautājumu tvērumu, ir jāparedz apspriedes ar MVU un to pārstāvjiem.

| 6.4. | Tā kā EESK ir cieši pārliecināta, ka pārstāvība uzlabo politikas un pasākumu efektivitāti Eiropas Savienības, valstu, reģionālā un vietējā līmenī un var sniegt papildu stimulu uzturēt nozaru sociālo dialogu, Komiteja aicina nodrošināt labāku MVU pārstāvību, ieguldot līdzekļus gan kopīgās darbībās, kuras veic spēcīgas MVU pārstāvošas organizācijas, gan arī pieredzes un paraugprakses apmaiņā. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Daži mazajiem un vidējiem uzņēmumiem svarīgi EK informatīvie tīmekļa portāli nav tulkoti visās ES valodās, un tas rada MVU nelabvēlīgu situāciju. Tas pats attiecas arī uz lielāko daļu sabiedrisko apspriešanu. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | EESK pauž bažas par to, ka pārāk daudz EK pētījumu un apsekojumu ir nodots ārpakalpojumā privātiem konsultantiem, kuriem nav padziļinātu zināšanu par MVU politiku un tās ietekmi, jo viņiem ikdienā nav saskares ar MVU un viņi tos nepārstāv. Steidzami ir nepieciešamas neatkarīgas zinātniskās iestādes un publiskās/privātās partnerības, kas sadarbojas ar MVU organizācijām, lai Eiropas Savienības līmenī radītu patiesu pievienoto vērtību mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

6.6.

7.   Administratīvais un normatīvais slogs

| 7.1. | Eiropas, valstu, reģionālais un vietējais regulatīvais slogs, kad tas ir pārmērīgs, joprojām ir būtisks šķērslis mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, jo parasti tiem trūkst resursu, lai risinātu šāda veida problēmas. EESK atbalsta birokrātijas un sloga samazināšanu mazajiem, vidējiem un mikrouzņēmumiem un iedzīvotājiem. Komisijai vairāk uzmanības vajadzētu pievērst kvalitātei nekā kvantitātei un par prioritāti izvirzīt administratīvā sloga samazināšanu, jo tas rada izmaksas uzņēmumiem un kavē konkurētspēju, inovāciju un darbvietu radīšanu. Pats par sevi saprotams, ka tas jādara, ņemot vērā mērķus, kuru sasniegšanai prasības ir ieviestas. EESK uzstāj, ka atbilstības nodrošināšanas procedūrām nav jābūt nevajadzīgi dārgām vai ilgstošām. Izstrādājot Eiropas, valstu un reģionālos tiesību aktus, ir jāpopularizē “klusējošas piekrišanas” princips. Dalībvalstis ir jāmudina gādāt, lai administratīvo nodokļu līmenis nepārsniegtu administratīvās izmaksas. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Būtu jāpanāk, ka attiecīgie EK dienesti rūpīgāk un sistemātiskāk piemēro principu “tikai vienreiz” un MVU testu (29), kuriem jābūt juridiski saistošiem, jo patlaban to piemērošana praksē ir ārkārtīgi ierobežota un atkarīga no dalībvalstu labās gribas. Tas attiecas gan uz tiesību aktiem, gan administratīvajām procedūrām, kas skar MVU (tostarp tā sauktā vienīgā sarunu partnera ieviešanu un tiesības iesniegt vienkāršotus pārskatus (30)). EESK norāda, ka ir svarīgi novērst jebkādu informācijas pieprasījumu dublēšanos, tomēr labas publiskās pārvaldības interesēs valstu datu reģistros jābūt pieejamiem atbilstošiem un būtiskiem datiem un informācijai, kas vajadzīgi politikas pasākumu noteikšanai, uzraudzībai un novērtēšanai. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EESK aicina EK pārskatīt savu apņemšanos novērtēt dažādus vēl nepieņemtus vai novēlotus tiesību aktus un noteikumus un nekavējoties sākt darbu pie tiem, kas saistīti ar MVU. Komiteja aicina EK nostiprināt un palielināt īpašā MVU direktorāta administratīvo spēju. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EK ir jānodrošina, lai ietekmes novērtējumos un REFIT programmā attiecīgā gadījumā īpaša uzmanība tiktu pievērsta MVU vajadzībām. Tas pats jādara arī dalībvalstīm. Pārskatā par “Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktu” paustais EK nodoms atklāt “iespēju, kā dalībvalstīm mazāk īstenot tā saucamo “apzeltīšanu””, ir jāīsteno praksē (31), saskaņā ar paziņojumu par lietpratīgu regulējumu, neierobežojot noteikumus par iedzīvotāju, patērētāju un darba ņēmēju aizsardzību un dzimumu līdztiesības un vides standartus (32), tostarp mudinot dalībvalstis uzticēt uzraudzību konkrētai centrālai iestādei. Tas var būt agrīnās brīdināšanas pakalpojums, ar ko uzrauga ES tiesību aktu konsekventu transponēšanu valsts, reģionālā un vietējā līmenī ar mērķi novērst tiesību aktu “apzeltīšanu”, proti, ES prasību pārspīlēšanu, vai nevajadzīgus administratīvos šķēršļus. Tāpat EESK ierosina MVU sūtņu programmās obligāti iekļaut jautājumus, kas ietverti EK regulatīvajā darba kārtībā. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | EESK aicina Eiropas un valstu politikas veidotājus raudzīties, lai ES pārstāvji, valstu, reģionālās un vietējās uzņēmējdarbības apvienības sistemātiski pārbaudītu jaunās regulas un to īstenošanu. Nevajadzīgu izmaksu un slogu samazināšanai vajadzētu būt balstītai uz pierādījumiem, kuru pamatā ir individuāls novērtējums. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Apzinoties uzņēmumu nodošanas svarīgo nozīmi mazajiem un vidējiem – un it īpaši ģimenes – uzņēmumiem, EESK aicina nekavējoties īstenot pasākumus, lai atvieglotu un pilnveidotu šo nodošanu, paredzot saprātīgas izmaksas. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Būtu vairāk jāpopularizē riska uzņemšanās kultūra, tostarp radot labvēlīgāku otrās iespējas tiesisko regulējumu. Būtu jāturpina tādu projektu pilnveide kā PRE-SOLVE un Early Warning Europe un tie būtu jāreproducē visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

7.7.

8.   Cilvēkresursi

| 8.1. | Lai gan MVU ir radījuši lielāko daļu ES jauno darbvietu, pēdējā laikā tie saskaras ar nopietnām grūtībām atrast kvalificētu darbaspēku, īpaši tādus darbiniekus, kuriem būtu ar digitālo ekonomiku saistītas prasmes; viens no tā iemesliem ir daudzu reģionu sliktā demogrāfiskā situācija iedzīvotāju skaita un novecošanas tendenču ziņā. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Pat reģionos, kuros iedzīvotāju skaits pieaug, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ir grūti noalgot un paturēt augsti kvalificētus darbiniekus un izpildīt aizvien stingrākās regulatīvās un birokrātiskās prasības, ko izvirza darba tirgus iestādes. Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ir vajadzīga palīdzība cilvēkresursu apzināšanā, piesaistīšanā un apmācīšanā. Ir jāīsteno pasākumi, kuru mērķis būtu atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus, kas apmāca savus darbiniekus veselības un drošības jautājumos un sniedz viņiem veselības aprūpes pakalpojumus, – piemēram, ja šādus pakalpojumus piedāvātu kādai MVU kopai vai grupai, tas samazinātu izmaksas un ierobežotu tehniskās formalitātes. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | EESK aicina EK izstrādāt atbalsta pasākumus, nodrošinot pielāgotas, pirms vai pēc sezonas notiekošas apmācību programmas, lai darbaspēks varētu iegūt kvalifikāciju, un mudināt dalībvalstis izveidot sistēmas, lai šādas programmas varētu piedāvāt regulāri, jo mazajos uzņēmumos ir augsts darbinieku mainības rādītājs. Minētie pasākumi palīdzēs MVU pārvarēt darba tirgus nepilnības, kas kavē to darbību. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | EESK īpaši uzsver nepieciešamību palielināt mācekļu skaitu, kā arī izveidot īpašas darbaudzināšanas un apmācības programmas, lai risinātu jauniešu bezdarba problēmas. Tas jādara, radot pēc iespējas mazāku administratīvo slogu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | EESK ņem vērā, ka nodarbinātības pieaugums galvenokārt vērojams MVU sektorā un it īpaši vidējos uzņēmumos. Tajā pašā laikā ir grūti saprast, kāds būtu vispiemērotākais veids, lai šajos uzņēmumos pavērtu iespēju sociālajam dialogam starp darba ņēmējiem un darba devējiem un piešķirtu tam īpašu struktūru. Šajā ziņā var palīdzēt iniciatīva, kuras mērķis būtu apkopot inovatīvus piemērus no dažādu valstu paraugprakses. |
| --- | --- |

8.5.

9.   Uzņēmējdarbība

| 9.1. | Līdzīgi kā savos iepriekšējos atzinumos (33), EESK pauž bažas par jaunākajiem datiem, kas liecina, ka “nepieciešamības spiesta uzņēmējdarbība” dominē pār “iespēju sniegtu uzņēmējdarbību”; Komiteja aicina EK un dalībvalstis sākt izstrādāt pasākumus, lai pavērstu šo tendenci pretējā virzienā (34) un Eiropā veidotu spēcīgu uzņēmējdarbības kultūru. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Rīcības plāns uzņēmējdarbības jomā (35) ir tālu no īstenošanas. EESK uzskata, ka jebkādas turpmākas kavēšanās sekas būtu ārkārtīgi nelabvēlīgas, jo uzņēmējdarbības gars Eiropā jau dienu no dienas kļūst arvien vājāks salīdzinājumā ar citām pasaules daļām, un ieviesto pasākumu ietekme ir ierobežota (36). |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Nopietna problēma daudziem MVU – un it sevišķi mikrouzņēmumiem – ir tā, ka, veidojot savas pārrobežu komercattiecības, tie vairās izmantot digitālā iekšējā tirgus sniegtās iespējas. Šie uzņēmumi būtu jāmudina iesaistīties, izmantojot tos pašus tirgus nosacījumus un tādas pašas iespējas kā lielajiem starptautiskajiem un Eiropas tirgotājiem. Lai no jauna uzticētos tiešsaistes pārrobežu darījumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ir vajadzīga pārliecība, ka tie var paši izvēlēties tirgu, kurā darboties, un brīvi slēgt līgumus. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | EESK aicina radīt vispārēju pozitīvu gaisotni, kas varētu sekmēt visu pušu uzņēmējdarbību, nepievēršot īpašu uzmanību konkrētām uzņēmēju kategorijām. Tāpēc ir steidzami jāizstrādā rīcības plāns izglītošanai par uzņēmējiem raksturīgu domāšanas veidu. |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | Uzsverot kultūras un sociālo normu nozīmi, EESK aicina EK un dalībvalstis rīkoties novatoriskāk, lai rastu veidus, kā novērst nevēlēšanos uzņemties risku. Uzņēmēju un uzņēmumu vērtība, kā arī to izšķirošā loma darbvietu radīšanā un izaugsmē ir vairāk jāpopularizē, tostarp izstrādājot īpašu uzņēmējdarbības tiesību pīlāru (37), kurš attiektos uz visiem īpašajiem uzņēmēju veidiem, un izsludinot Uzņēmēju gadu. EK un dalībvalstīm ir jāuzlabo uzņēmējdarbības pamatnosacījumi, tādi kā finansējuma pieejamība, tiesiskais regulējums un izglītība uzņēmējdarbības jomā. |
| --- | --- |

9.5.

| 9.6. | EESK aicina EK atbalstīt un popularizēt konsultatīvos pakalpojumus un programmas mazo un ģimenes tradicionālo uzņēmumu pārvaldības uzlabošanai, jo šajos uzņēmumos viss ir tieši saistīts ar šo faktoru; Komiteja aicina arī atbalstīt un popularizēt pakalpojumus un programmas mūžizglītībai, tostarp nodrošinot tiešsaistes izglītības rīkus tādās jomās kā uzņēmējdarbības plānošana un ražošanas standarti, patērētāju tiesību akti un citi noteikumi. |
| --- | --- |

9.6.

10.   Piekļuve tirgiem

| 10.1. | Daži pētījumi liecina, ka ļoti maza daļa MVU (38) uzskata iekšējo tirgu par savu vietējo tirgu. Lai gan lielākā daļa MVU ir vietējie uzņēmumi, tomēr to uzņēmējdarbība lielā mērā ir atkarīga no iekšējā tirgus noteikumiem. EESK aicina padziļināt gan produktu, gan pakalpojumu iekšējo tirgu, samazināt regulatīvos šķēršļus un administratīvo slogu un radīt instrumentus, ar ko atbalstīt MVU paplašināšanos iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | EESK aicina EK novērtēt, kuri MVU instrumenti dažādās nozarēs varētu palīdzēt MVU kļūt aktīvākiem un ieinteresētākiem piedalīties sarunās par tirdzniecības nolīgumiem un tirdzniecības aizsardzību, kā arī censties vairāk popularizēt visefektīvākos instrumentus, ES tirdzniecības politikā pirmām kārtām balstoties uz principu “vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | EESK uzsver faktu, ka MVU tematika ES skatījumā iegūst arvien lielāku nozīmi, un aicina steidzami rūpēties par to internacionalizācijas palielināšanu, lai tie varētu savā labā izmantot iespējas, ko sniedz ārvalstu tirgi. |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | EESK aicina EK nodrošināt to MVU centru labāku un efektīvāku darbību, kuri paredzēti, lai palīdzētu MVU iekļūt nozīmīgos tirgos – piemēram, Ķīnas, Japānas u. c. tirgos. Komiteja aicina EK nodrošināt labāku un efektīvāku sadarbību starp MVU pārstāvošajām organizācijām un standartizācijas iestādēm jautājumos par pašreizējiem un jauniem ES tehniskajiem standartiem. |
| --- | --- |

10.4.

| 10.5. | Dažas dalībvalstis ziņo par negodīgu tirdzniecības praksi, ko īsteno lielās tirdzniecības ķēdes, kuras mazajiem un vidējiem uzņēmumiem izvirza pārmērīgi smagus tirdzniecības nosacījumus. Šis jautājums ir jāizskata sīkāk un attiecīgi jārisina. |
| --- | --- |

10.5.

| 10.6. | Tāpat EESK aicina EK vairāk censties izmantot Eiropas un valstu programmas, lai palielinātu mazo uzņēmumu īpatsvaru valsts līgumos, kas noslēgti publiskā iepirkumā (39). |
| --- | --- |

10.6.

| 10.7. | EESK uzskata, ka ir svarīgi MVU organizācijas iesaistīt partnerattiecībās, lai ar apmācības un labākas koordinācijas palīdzību tās varētu ES līmenī risināt problēmas, kuras saistītas ar dabas un citāda veida katastrofu sekām. |
| --- | --- |

10.7.

Briselē, 2018. gada 17. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  Īpaši tagad, 35 gadus pēc iniciatīvas “Eiropas Amatniecības gads” pieņemšanas Eiropas Parlamentā, 25 gadus pēc iekšējā tirgus atvēršanas un 15 gadus pēc euro ieviešanas.

1

(2)  OV C 318, 23.12.2009., 22. lpp., OV C 226, 16.7.2014., 10. lpp.

2

(3)  http://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/sme-definition_lv

3

(4)  http://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/initiatives/ares-2017-2868537/feedback_lv?size=10&page=2. EK (Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāta) centieni sākt nākamo apspriežu posmu visās ES valodās ir vērtējami atzinīgi, jo nodrošina viedokļu daudzveidību.

4

(5)  COM(2011) 78 galīgā redakcija.

5

(6)  COM(2008) 394 galīgā redakcija.

6

(7)  https://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/small-business-act_lv. Atsauce: Ares(2015)812234 – 25/02/2015.

7

(8)  COM(2016) 733 final.

8

(9)  Dažādi pētījumi (piemēram, Eiropas Parlaments, 2011. gads; Stratēģijas un novērtēšanas pakalpojumu centrs (CSES), 2012. gads; Eiropas Komisija, 2008. gads; ESAO, 1998. gads).

9

CSES

(10)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2017.030.01.0056.01.LAV&toc=OJ:C:2017:030:FULL, http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=183329&pageIndex=0&doclang=LV&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=687947, http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=183335&pageIndex=0&doclang=LV&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=691887.

10

(11)  OV C 81, 2.3.2018., 1. lpp.

11

(12)  2. pants, pielikums, 2003/361/EK.

12

(13)  4. pants, pielikums, 2003/361/EK.

13

(14)  Direktīva 2013/34/ES, 2013. gada 26. jūnijs.

14

(15)  3. pants, pielikums, 2003/361/EK.

15

(16)  OV C 81, 2.3.2018., 1. lpp.

16

(17)  OV C 345, 13.10.2017., 15. lpp. (3.2. punkts).

17

(18)  OV C 81, 2.3.2018., 1. lpp.

18

(19)  OV C 318, 23.12.2009., 22. lpp., OV C 226, 16.7.2014., 10. lpp.

19

(20)  Lai novērstu pašreizējo negatīvo praksi, kad komercbankas saviem lojālajiem klientiem piedāvā lētus, ES atbalstītus finanšu resursus, vienlaikus lielākajai daļai MVU liedzot piekļuvi tiem.

20

(21)  http://www.ebf.eu/wp-content/uploads/2017/06/High-level-principles-on-feedback-given-by-banks-on-declined-SME-credit-applications.pdf

21

(22)  Piemēram, Széchenyi karte Ungārijā.

22

Széchenyi

(23)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/585906/IPOL_STU(2017)585906_EN.pdf

23

(24)  OV C 181, 21.6.2012., 125. lpp.

24

(25)  Regula (ES) Nr. 1303/2013 (5. pants), kas tālāk izstrādāta Deleģētajā regulā (ES) Nr. 240/2014.

25

(26)  http://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/small-business-act/sme-envoys_en. Darbības pārskats un citi dokumenti: http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2666.

26

(27)  Piemēram, finanšu forums EuroFi http://www.eurofi.net/, Finanšu pakalpojumu gada forums utt.

27

EuroFi

(28)  Jautājums par MVU pārstāvību patlaban tiek pārrunāts, jo piedalīties MVU asamblejā un piekļūt Eiropas uzņēmumu veicināšanas balvām ir iespējams tikai ar EK personīgu uzaicinājumu. Tāpēc ir radusies situācija, ka ik gadus tiek sapulcināti vieni un tie paši dalībnieki, un nav nekādas garantijas, ka viņi pārstāv MVU kopienu savā valstī vai spēj minētajai kopienai nodot asamblejas vēstījumu. Ieteikumus neizstrādā par konkrētiem tematiem, un darba kārtībā ir iekļauti tikai fragmentāri uzņēmējdarbības piemēri. Asamblejā netiek diskutēts par svarīgiem jautājumiem un netiek izstrādāti priekšlikumi.

28

(29)  http://www.eurochambres.eu/Content/Default.asp?PageID=1&DocID=7733

29

(30)  COM(2011) 78 galīgā redakcija, 8. lpp.

30

(31)  COM(2011) 78 final, 8. lpp.

31

(32)  OV C 303, 19.8.2016., 45. lpp. (2.9.1. punkts).

32

(33)  OV C 81, 2.3.2018., 1. lpp.

33

(34)  Dati rāda, ka piecos gados pēc krīzes sākuma – 2008. gada – MVU skaits palielinājās, bet pievienotā vērtība un darbinieku skaits samazinājās. EK MVU darbības izvērtēšanas datu kopa (2014. gada izdevums).

34

(35)  COM(2012) 795 final.

35

(36)  EESK pētījums “Ar MVU saistītās ES politikas efektivitātes novērtējums laikposmā no 2007. gada līdz 2015. gadam”.

36

(37)  http://www.eurochambres.eu/custom/EUROCHAMBRES_proposal_for_a_European_Pillar_of_Entrepreneurial_Rights-2016-00213-01.pdf

37

(38)  Zviedrijā tikai 6 %.

38

(39)  https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/strategy_en; https://www.ppact.eu/; www.sesamproject.eu; http://www.tenderio.com/

39

---

| 8.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 197/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 197/10

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Visaptverošas pieejas izmantošana ES rūpniecības politikā: uzņēmējdarbības vides uzlabošana un Eiropas rūpniecības konkurētspējas veicināšana”

(izpētes atzinums)

(2018/C 197/02)

| Ziņotājs: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Dirk BERGRATH |

Ziņotājs:

Gonçalo LOBO XAVIER

Līdzziņotājs:

Dirk BERGRATH

| Apspriešanās | Bulgārijas prezidentūra Padomē, 5.9.2017. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 18.12.2017. |
| Pieņemts plenārsesijā | 17.1.2018. |
| Plenārsesija Nr. | 531 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 134/1/0 |

Apspriešanās

Bulgārijas prezidentūra Padomē, 5.9.2017.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

18.12.2017.

Pieņemts plenārsesijā

17.1.2018.

Plenārsesija Nr.

531

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

134/1/0

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzīst, ka atjaunināta ES rūpniecības politikas stratēģija ir svarīgs faktors, kas virza izaugsmi un ļauj dalībvalstīm ātri pielāgoties jaunajām tendencēm un jaunam ekonomikas modelim. Rūpniecības nozarei plašākā izpratnē ir būtiska nozīme darbvietu radīšanā. Tāpēc EESK mudina Komisiju un dalībvalstis pieņemt ilgtermiņa visaptverošu stratēģiju, kurai ir globāls redzējums un kura ir orientēta uz problēmu risināšanu, nevis izvēlēties pieeju, kas balstīta uz īstermiņa risinājumiem, kuri neveicinās izaugsmi un darbvietu radīšanu konkrētākā un ilgtspējīgā veidā. Šajā sakarā būtu lietderīgi, ja Eiropas Komisija izstrādātu salīdzinošu pētījumu par dažādiem ASV, Ķīnā un Korejā nesen pieņemtiem apstrādes rūpniecības atbalsta plāniem. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Strauji augošā uzņēmējdarbības pakalpojumu nozare jau tagad ir būtiski svarīga ražošanas darbībām, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Lai nodrošinātu efektivitāti un konkurētspēju, liela nozīme ir pareizai uzņēmējdarbības pakalpojumu un ražošanas darbību kombinācijai, kas jāietver modernā rūpniecības politikas stratēģijā. Jaunizveidoti uzņēmumi ir jāmudina izstrādāt risinājumus, kas var veicināt rūpniecisko darbību un palielināt konkurētspēju, jo īpaši, ja tie vēlas būt ilgtspējīgi ilgtermiņā. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Rūpniecības nozarei izvirzītajam mērķim – līdz 2020. gadam sasniegt aptuveni 20 % no IKP (1) salīdzinājumā ar pašreizējo 15,1 % – ir jābūt ne tikai politiskam mērķim, bet arī prioritātei, kas pielāgota ilgtermiņa perspektīvai. Eiropas politikai jāpaliek vērstai uz šo mērķi, tomēr neaizmirstot par katras dalībvalsts atšķirīgo strukturālo situāciju un nepieciešamību izvairīties no vienotā tirgus sadrumstalotības. Tai joprojām jābūt Komisijas prioritātei. Izvirzot jaunus, ticamus un izmērāmus mērķus, varētu palielināt arī dalībvalstu apņemšanos un uzlabot izpratni par rūpniecisko darbību ieguldījumu Eiropas iedzīvotāju labklājības veidošanā. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšsēdētāja J.-C. Juncker izvirzīto galveno mērķi – padarīt Eiropas rūpniecību spēcīgāku un konkurētspējīgāku un pasaules līmenī saglabāt vai ieņemt līderpozīciju inovācijas, digitalizācijas un dekarbonizācijas jomā. Lai to sasniegtu, Eiropai ir vajadzīga ilgtermiņa stratēģija, kas balstīta uz patiesi pārdomātu specializāciju, kā arī strukturālu daudzveidību un elastību dalībvalstīs, kā arī tai ir savlaicīgi jāsagatavojas fundamentālām, straujām un bezprecedenta pārmaiņām darbības vidē. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzskata: lai panāktu labāku līdzsvaru starp dalībvalstīm konkurētspējas jomā, ir jāīsteno strukturālas reformas, par ko vienojušies sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, un darba kārtībā jāiekļauj konkrētas pārmaiņas politikā, kas attiecas uz izglītību, pētniecības un izstrādes darbībām, publiskiem un privātiem ieguldījumiem un produktivitāti. Ir jānodrošina paraugprakses apmaiņa šajās konkrētajās jomās. Ņemot vērā Eiropas ekonomiskos rādītājus, kurus pašlaik var uzskatīt par kopumā pozitīviem, šis ir īstais brīdis, lai to darītu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK pauž stingru pārliecību, ka Eiropas pievilcība ir jāizvirza par prioritāti ikvienā rūpniecības politikā, kas balstās uz inovāciju un konkurētspēju, un darba kārtībā ir jāiekļauj jautājums par dažu nozaru repatriāciju. Šai repatriācijai jābūt balstītai uz Eiropas galvenajām vērtībām, tādām kā ekonomikas modelis, kura pamatā ir zināšanas, inovācija, augsta līmeņa prasmes, pētniecības un izstrādes darbības un labvēlīga un ilgtspējīga vide uzņēmējdarbības veikšanai, ievērojot ES sociālos standartus. To var panākt tikai tad, ja būs spēcīga sadarbība starp lieliem uzņēmumiem un MVU, lai noslēgtu inovācijas pozitīvās mijiedarbības ciklu. Šī sadarbība ir jāatspoguļo pētniecībai, izstrādei un inovācijai paredzētā ES finansējuma piešķiršanā un būtu jāstiprina daudzgadu finanšu shēmas (2014–2020) ietvaros. Pozitīva fiskālā nostāja ievērojami atvieglotu tādu jaunu resursu piešķiršanu, kas paredzēti Eiropas rūpniecības konkurētspējas paaugstināšanai. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK pilnībā atbalsta ikgadējo Rūpniecības dienu kā iespēju izcelt ES prioritātes un uzlabot informētību par šo mērķi. EESK vērš uzmanību uz to, ka Rūpniecības dienā ir jāiesaista sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, un uz to, ka tie spēj sadarboties šā uzdevuma izpildē. Eiropai ir svarīgi, lai visi iedzīvotāji saprastu, cik liels spēks ir zīmolam Made in Europe (izgatavots Eiropā) un kāda ir katra no viņiem loma šā mērķa sasniegšanā. Eiropas rūpniecībai ir ietekme uz sabiedrību, un Eiropas iedzīvotājiem tas ir jāzina. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK vērš uzmanību uz to, ka ir jāizstrādā un jāpieņem jauna politika attiecībā uz prasmēm. Šis uzdevums Eiropai jārisina, iesaistot pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālos partnerus, ne tikai lai nodrošinātu pašreizējā darbaspēka tiesību un pienākumu ievērošanu, bet arī lai raudzītos nākotnē, ņemot vērā vajadzību paātrināt izglītības un apmācības sistēmu pielāgošanu jaunajām darbvietām, kas drīzumā ienāks tirgū. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai, jo tas var palīdzēt mazināt darbaspēka trūkumu darba tirgū un nodrošināt uzņēmumiem darbaspēku, kuram ir nepieciešamās prasmes un zināšanas (2). Eiropas darbaspēka kvalitāte un kvantitāte, iespējams, ir viena no svarīgākajām problēmām, kas ietekmē Eiropas konkurētspēju, un ikvienai dalībvalstij ir jāiesaistās šā apjomīgā uzdevuma risināšanā. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK uzskata: lai veicinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, ir būtiski, lai globālo procesu dalībnieki panāktu kompromisu attiecībā uz taisnīgas tirdzniecības principu ievērošanu (3). Eiropai ir jārāda piemērs un aktīvi jāiesaista citi reģioni attiecībā uz ilgtspējību, Eiropas sociālo standartu ievērošanu un godīgu konkurenci. Taču Eiropa nevar ignorēt esošo “slikto praksi”, ko izmanto citi globālo procesu dalībnieki un kura apdraud Eiropas vērtības, konkurētspēju, nodarbinātību un labklājību. Eiropai jābūt piesardzīgai un jāizmanto piemēroti instrumenti, lai atbalstītu savas vērtības un rūpniecības uzņēmumus. Tādi jautājumi kā jaudas pārpalikums, nelikumīgs valsts atbalsts un cita veida negodīga konkurence ir jārisina ar Eiropas regulējumu, vienlaikus ievērojot PTO noteikumus. Eiropas Komisijas noteiktie antidempinga pasākumi ir būtiski, lai nodrošinātu taisnīgu uzņēmējdarbības vidi, bet tie ir labāk jāuzrauga, tiem jābūt ātrākiem un elastīgākiem, lai sasniegtu galīgo mērķi, neradot netiešas “blakusparādības”, kas ietekmē dažādas rūpniecības nozares (4). |
| --- | --- |

1.10.

2.   Pašreizējais stāvoklis Eiropā un Komisijas paziņojums

| 2.1. | Pieprasījums no Bulgārijas kā nākamās prezidentvalsts tika saņemts dažas dienas pirms tam, kad Komisija publicēja savu paziņojumu “Investīcijas gudrā, novatoriskā un ilgtspējīgā rūpniecībā: atjaunināta ES rūpniecības politikas stratēģija”. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Eiropas Parlaments 2017. gada 5. jūlijā aicināja izveidot vērienīgu ES rūpniecības politikas stratēģiju, tostarp “Savienības stratēģiju un rīcības plānu konsekventai un visaptverošai rūpniecības politikai, kuras mērķis ir Eiropas reindustrializācija, un noteikt mērķus, rādītājus, pasākumus un termiņus”. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Vēlāk izdotais paziņojums vismaz apliecina Komisijas interesi par šo jautājumu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Šā atzinuma mērķis nav koncentrēties uz šo paziņojumu. Tomēr turpmāk minētos punktus nevar neņemt vērā:






  — | paziņojumā ir norādīts, ka Eiropas rūpniecība kopš 2009. gada attīstās vienmērīgi. Nav skaidrs, kāpēc Komisija atsaucas uz 2009. gadu, kas ir ekonomikas krīzes sliktākais gads. Ne ražošanas pievienotās vērtības daļa, ne arī nodarbinātība nav atgriezusies 2007. gada pirmskrīzes līmenī, neraugoties uz strukturālajām reformām un uz piedāvājumu orientētu politiku (vai tieši šo iemeslu dēļ), kas joprojām negatīvi ietekmē pieprasījumu Eiropas perifērijā, |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

paziņojumā ir norādīts, ka Eiropas rūpniecība kopš 2009. gada attīstās vienmērīgi. Nav skaidrs, kāpēc Komisija atsaucas uz 2009. gadu, kas ir ekonomikas krīzes sliktākais gads. Ne ražošanas pievienotās vērtības daļa, ne arī nodarbinātība nav atgriezusies 2007. gada pirmskrīzes līmenī, neraugoties uz strukturālajām reformām un uz piedāvājumu orientētu politiku (vai tieši šo iemeslu dēļ), kas joprojām negatīvi ietekmē pieprasījumu Eiropas perifērijā,

| — | ir grūti precīzi noteikt, kas ir jauns Komisijas pieejā. Paziņojums galvenokārt ietver Komisijas parastos ieteikumus (uz piedāvājumu orientētas) rūpniecības politikas jomā: samazināt birokrātiju, padziļināt vienoto tirgu un attīstīt ieguldījumu kapitālu (vērtspapīrošanas tirgus atjaunošana riska kapitālam, ESIF u. c.), |
| --- | --- |

—

ir grūti precīzi noteikt, kas ir jauns Komisijas pieejā. Paziņojums galvenokārt ietver Komisijas parastos ieteikumus (uz piedāvājumu orientētas) rūpniecības politikas jomā: samazināt birokrātiju, padziļināt vienoto tirgu un attīstīt ieguldījumu kapitālu (vērtspapīrošanas tirgus atjaunošana riska kapitālam, ESIF u. c.),

| — | papildus vienotā tirgus stratēģijai Komisija uzsver, ka ir vajadzīgi papildu pasākumi saistībā ar kvalifikāciju. Tomēr, izņemot Komisijas nodomu paplašināt tās sniegto atbalstu “valsts kompetenču stratēģiju” izstrādei arī citās nozarēs (t. i., tērauda, papīra, videi nekaitīgu tehnoloģiju un atjaunojamās enerģijas jomā), nekādi konkrēti priekšlikumi faktiski nav sniegti, |
| --- | --- |

—

papildus vienotā tirgus stratēģijai Komisija uzsver, ka ir vajadzīgi papildu pasākumi saistībā ar kvalifikāciju. Tomēr, izņemot Komisijas nodomu paplašināt tās sniegto atbalstu “valsts kompetenču stratēģiju” izstrādei arī citās nozarēs (t. i., tērauda, papīra, videi nekaitīgu tehnoloģiju un atjaunojamās enerģijas jomā), nekādi konkrēti priekšlikumi faktiski nav sniegti,

| — | runājot par finansējumu, Komisija uzskaita pastāvošos strukturālos un investīciju fondus, atbalsta struktūras un programmas (ESI fondus, ESIF, EIB, programmu “Apvārsnis 2020” u. c.), pilnībā ignorējot būtiski svarīgo jautājumu par to, kā pēc Brexit samazinātais ES budžets spēs atbalstīt rūpniecības politikas iniciatīvas, |
| --- | --- |

—

runājot par finansējumu, Komisija uzskaita pastāvošos strukturālos un investīciju fondus, atbalsta struktūras un programmas (ESI fondus, ESIF, EIB, programmu “Apvārsnis 2020” u. c.), pilnībā ignorējot būtiski svarīgo jautājumu par to, kā pēc Brexit samazinātais ES budžets spēs atbalstīt rūpniecības politikas iniciatīvas,

| — | enerģētikas, transporta, digitalizācijas un tirdzniecības politikas jomā Komisija apkopo jau veiktos pasākumus, |
| --- | --- |

—

enerģētikas, transporta, digitalizācijas un tirdzniecības politikas jomā Komisija apkopo jau veiktos pasākumus,

| — | ienākot jaunai ekonomikai, kas balstās uz tehnoloģiskiem jaunuzņēmumiem, kuru darbība ir vērsta uz pakalpojumu sniegšanu, būtu vēlams šos uzņēmumus vairāk iesaistīt rūpniecībā, ne tikai lai labāk apkalpotu dažādas nozares, bet arī lai veicinātu to ilgtspēju. (50 % uzņēmēju saskaras ar uzņēmējdarbības neveiksmi pirmajos piecos darbības gados! (5)). |
| --- | --- |

—

ienākot jaunai ekonomikai, kas balstās uz tehnoloģiskiem jaunuzņēmumiem, kuru darbība ir vērsta uz pakalpojumu sniegšanu, būtu vēlams šos uzņēmumus vairāk iesaistīt rūpniecībā, ne tikai lai labāk apkalpotu dažādas nozares, bet arī lai veicinātu to ilgtspēju. (50 % uzņēmēju saskaras ar uzņēmējdarbības neveiksmi pirmajos piecos darbības gados! (5)).

| 2.5. | Paziņojums nav pilnīgi jauns (6). Tas ir jau veikto politikas pasākumu kopsavilkums bez jaunas, saskaņotas stratēģiskās pieejas, uz ko aicināja EP un par ko liek domāt paziņojuma nosaukums “Atjaunināta ES rūpniecības politikas stratēģija”. Tagad Eiropai ir pienācis laiks izdarīt secinājumus no gūtās pieredzes un raudzīties nākotnē, ņemot vērā savu iedzīvotāju intereses un Eiropas modeļa ilgtspēju. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ņemot vērā nepieciešamību veidot Eiropas rūpniecības stratēģiju, ir jāizstrādā konsekvents rūpniecības politikas rīcības plāns ar saistošiem mērķiem, termiņiem, instrumentiem un dalītas atbildības principu, lai risinātu nākamās desmitgades četras galvenās problēmas: digitalizācija, klimata pārmaiņas, globalizācija un demogrāfiskās pārmaiņas (jo īpaši, problēmas, ko rada mobilitāte un sabiedrības novecošana). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Eiropas rūpniecība, tāpat kā rūpniecība visā pasaulē, pašlaik atrodas milzīgu pārmaiņu procesā. Tas nes sev līdzi lielus izaicinājumus. Eiropas rūpniecība ir būtiska Eiropas izaugsmei un dalībvalstu ekonomikai. Tā veido 80 % no Eiropas eksporta un veicina privātā un publiskā sektora inovāciju un augstas kvalifikācijas darbvietas iedzīvotājiem. Tā ir būtiski svarīga arī iekšējam tirgum. Eiropai joprojām ir konkurences priekšrocības augstas pievienotās vērtības produktu ražošanā un pakalpojumu sniegšanā, un tai ir jāturpina šī tendence uzturēt. Tomēr šī priekšrocība tai ir jāizmanto un jāatbalsta darbības, kas rada izaugsmi. Rūpniecība nodrošina 36 miljonus tiešo darbvietu un veicina augstu dzīves līmeni Eiropas iedzīvotājiem. Tai ir būtiska nozīme, atbalstot Eiropas vadošo lomu pasaules mērogā un tās starptautisko pozīciju. Eiropas rūpniecībai ir izšķiroša nozīme pētniecības un inovācijas darbību veicināšanā, un tā sniedz lielu ieguldījumu darbvietu radīšanā un izaugsmē. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK uzskata, ka pašreizējā rūpnieciskā revolūcija balstās uz dramatiskām un ātrām pārmaiņām globālo procesu dalībnieku sastāvā, būtiskām izmaiņām patērētāju ieradumos un revolucionārām norisēm zinātnē un tehnoloģijā. To visu papildina labi zināmā digitalizācijas attīstība, aprites ekonomika, robotizācija un jauni ražošanas procesi. Tāpēc rūpniecības ilgtermiņa stratēģijai ir jāspēj darboties neparedzētos apstākļos, kurus varētu radīt, piemēram, mākslīgā intelekta ienākšana un arī “Rūpniecība 5.0” rašanās. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Šī paradigmu maiņa jau būtiski ietekmē uzņēmējdarbību un sabiedrību, un tādējādi arī rūpniecību visās tās izpausmēs. Viens no šīs revolūcijas būtiskākajiem aspektiem būs darba un prasmju pārveide. Šī jaunā rūpnieciskā kārtība ietekmēs lielāko daļu ekonomikas nozaru. Konceptam “Rūpniecība 4.0” ir vajadzīgs koncepts “Darbs 4.0” ar tiesībām uz piekļuvi izglītībai un mūžizglītībai. Tikai kvalificēts darbaspēks spēs reaģēt uz izmaiņām tirgū un novatoriskām darbavietām. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja aicina Eiropas Komisiju izstrādāt salīdzinošu pētījumu par dažādiem ASV, Ķīnā un Korejā nesen pieņemtiem apstrādes rūpniecības atbalsta plāniem, un Komitejai dot iespēju ar šo pētījumu iepazīties. Šāda kvantitatīva un kvalitatīva mobilizēto resursu, kā arī nozaru un tematisko prioritāšu analīze nodrošinās pārskatu, kas nepieciešams, lai varētu “attīstīt visaptverošu ES rūpniecības politikas stratēģiju, kas vērsta uz 2030. gadu un pēc tā, tostarp vidēja termiņa līdz ilgtermiņa stratēģiskos mērķus un rādītājus rūpniecībai, un tā būtu jāpapildina ar rīcības plānu ar konkrētiem pasākumiem (7)”. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK uzskata, ka izglītības programmām un iespējām ir tieša saikne ar sociālo kohēziju. Nozīmīgi jautājumi ir atbilstīgu prasmju un kvalifikāciju nodrošināšana digitālo tehnoloģiju lietotājiem, kā arī pārkvalifikācija. Visu līmeņu un veidu izglītības mācību programmu veidošanā vajadzētu cieši iesaistīt sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Citi globālo procesu dalībnieki ārpus Eiropas, proti, ASV (“Amerika pirmā”), Ķīna, Japāna, Indija un Koreja, jau veic pasākumus, lai risinātu šos jautājumus, un izšķiroša nozīme ir jaunu prasmju pieejai. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Tāpat arī stratēģijas “Izgatavot Indijā” mērķis ir veidot valsti kā “nākamo ražošanas galamērķi”. Šis process attiecas ne tikai uz tehnoloģijām, bet arī – kas ir pats svarīgākais – uz prasmēm. Interesanti, ka Ķīnas Tautas Republika jau izstrādā valsts virzītu programmu “Izgatavots Ķīnā 2025”, balstoties uz Vācijas iniciatīvu “Rūpniecība 4.0” un citām Eiropas tendencēm. Tas nozīmē, ka Eiropa atkal ir uzņēmusies vadību pārmaiņu procesā. Bet ar procesa vadīšanu vien var nepietikt. Tajā pašā laikā ir jāzina, kādi izaicinājumi mūs sagaida un kā mums ir jāpielāgojas, lai veicinātu un nostiprinātu Eiropas vadošo lomu, nodrošinot rezultātus un izaugsmi visiem. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Neraugoties uz atšķirībām starp dalībvalstīm, Eiropas rūpniecības konkurētspēja ir jāuztver globāli. Vairākos pētījumos ir redzams skaidrs dalījums starp “konkurētspējas ziņā vadošajām dalībvalstīm” (10), “dalībvalstīm, kas konkurētspējas ziņā seko vadošajām” (7), un “dalībvalstīm, kas konkurētspējas ziņā atpaliek” (11) (8). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Tas nozīmē, ka ES politika, kas sākotnēji tika balstīta uz konverģenci, pietiekami neņem vērā pieaugošās atšķirības starp ES dalībvalstīm: viena pieeja neder visiem, un šis jautājums ir jārisina ar pārliecību, vienmēr paturot prātā principu “izaugsme visiem”. Ir jāatjauno saikne starp konkurētspēju, konverģenci un kohēziju. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | To var piemērot arī pētniecības, izstrādes un inovācijas (R&D+I) darbībām. Ir ļoti svarīgi palielināt un vismaz turpināt investēt šajās darbībās, vienmēr ņemot vērā konkrēto situāciju katrā dalībvalstī. Eiropas politikā ir jāņem vērā ES strukturālā daudzveidība, arī attiecībā uz R&D+I darbībām (9). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Visbeidzot, EESK uzsver nepieciešamību uzlabot darba attiecības kā visaptverošas reindustrializācijas sine qua non. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Īpašas piezīmes

4.1.   Tirdzniecība un globalizācija (ietverot uzņēmumu internacionalizācijas darbības)

| 4.1.1. | Nav šaubu, ka iekšējais tirgus ir būtiski svarīgs Eiropas izaugsmei, un tā uzdevums ir piedāvāt taisnīgu vidi uzņēmumu izveidei, uzsākšanai, attīstībai un uzturēšanai. Ir ļoti svarīgi radīt pareizos apstākļus darbībai Eiropas Savienībā. Noteikti nedrīkst aizmirst par Eiropas vietu pasaulē un vajadzību mijiedarboties ar citiem ekonomikas reģioniem. Nesen noslēgtajiem tirdzniecības nolīgumiem ar citām ekonomikām un sarunām ar citiem iespējamiem partneriem ir jābūt tālredzīgiem, un tie jāuzskata par iespēju izaugsmei un rūpniecības attīstībai. Tajā pašā laikā Eiropa nedrīkst ignorēt atsevišķas negodīgas prakses izpausmes citos pasaules ekonomikas reģionos, un uz šādām darbībām tai ir stingri jāreaģē. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Eiropas sociālajiem standartiem ir jāpaliek ikvienas politikas pamatā, un, lai gan Eiropa nevar likt šos standartus piemērot visai pasaulei, ir jāveic pasākumi, lai tos aizsargātu un veidotu draudzīgu korporatīvas sociālās atbildības kultūru, rādot piemēru. |
| --- | --- |

4.1.2.

4.2.   Enerģētika un ilgtspējīga rūpniecība, kas balstīta uz aprites ekonomiku

| 4.2.1. | Eiropai ir konsekventi jāiegulda ilgtspējīgā rūpniecībā, kas ir pieņemama iedzīvotājiem. Sabiedrība, kas var samazināt slogu dabai, nodrošinot, ka resursi tiek izmantoti tik ilgi, cik vien iespējams, ir labāk sagatavota. Aprites ekonomikas konceptam jābūt ikvienas rūpniecības politikas pamatā, lai izejvielas varētu reģenerēt, atkārtoti izmantot, atkārtoti izmantot ražošanā vai pārstrādāt ar mērķi radīt jaunus produktus ilgtspējīgā vidē. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Alternatīvu enerģijas avotu un videi draudzīgas enerģijas izmantošana ir vairāk kā jebkad prioritāra (10). Iedzīvotāji jāinformē par šīm darbībām, kas rada darbavietas un dod iespēju Eiropas ražošanas nozarei būtu vadošai daudzās zināšanu nodošanas jomās. Šī īpašā nozare liecina par Eiropas spēju vienā kopumā apvienot zināšanas, ko radījušas akadēmiskās aprindas un citas institūcijas, un ražošanas sistēmu. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | ES nebūtu jākoncentrējas tikai uz iekšējiem pasākumiem, bet jātiecas veidot tādus ES ražotājiem labvēlīgus apstākļus, lai viņi varētu eksportēt tehnoloģijas, produktus un risinājumus, tādējādi visefektīvākajā veidā piedaloties globālo klimata un dabas resursu problēmu risināšanā. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Pētniecība, attīstība un inovācija

| 4.3.1. | Eiropas pētniecības un izstrādes projekti būtu jāveicina, izmantojot publisko finansējumu, un jākoordinē ar iniciatīvām, ko iekšēji īsteno dalībvalstis. Pētniecības, izstrādes un inovācijas darbībām paredzēto ieguldījumu līmeņa palielināšanai katrā dalībvalstī ir jābūt prioritātei. Turklāt EESK (atkārtoti) aicina vienkāršot procedūras, kas regulē piekļuvi ES finansējumam inovācijas vajadzībām (11). |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | EESK ir arī pārliecināta, ka inovācijas ekosistēma gūst patiesu labumu no tādiem ES ieguldījumiem lielos uzņēmumos, kas veicina MVU līdzdalību. Inovācijas pozitīvās mijiedarbības cikls ir iespējams tikai tad, ja tiek apvienoti lielu uzņēmumu ieguldījumi un MVU centieni meklēt risinājumus. Šajā jomā tādiem Eiropas projektiem kā, piemēram, COSME, vajadzētu būt dalībvalstīs atpazīstamākiem, lai mainītu vēstījumu iedzīvotāju vidū. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | EESK arī uzskata, ka jāstiprina atbildīga pētniecība un inovācija (RRI). Tā ir holistiska pieeja, kas ieviesta ar programmu “Apvārsnis 2020” un nozīmē, ka, izmantojot iekļaujošu un uz līdzdalību balstītu metodiku, iesaistās visi dalībnieki (no pētniecības kopienu pārstāvjiem līdz iestādēm un valdībām). |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | EESK nav aizmirsusi — un vērš īpašu uzmanību — uz jaunākajām tehnoloģiju attīstības tendencēm, kas izriet no sasniegumiem pētniecībā un sasniegumu ieviešanas mākslīgā intelekta jomā. Šajā sakarā EESK norāda uz tā ieviešanas ietekmi un sekām ne tikai attiecībā uz rūpnieciskās ražošanas procesu, bet arī uz darbu un cilvēku dzīvi kopumā. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Brexit

| 4.4.1. | Brexit ietekme uz dažādām nozarēm būs atšķirīga atkarībā no vienošanās, ko beigās panāks AK un ES-27. Iespējams, ka dažas nozares būt vairāk jūtīgas pret Brexit ietekmi, citas mazāk. Tomēr ietekme uz konkrētām nozarēm nav jāanalizē atsevišķi, jo starp nozarēm pastāv liela mijiedarbība, kas var palielināt ietekmi uz katru no tām. Problēmas, ar ko saskarsies pārtikas un dzērienu ražošanas nozare, piemēram, ietekmēs viesnīcu un restorānu nozari, savukārt problēmas metālrūpniecības nozarē ietekmēs automobiļu ražošanu. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Sevišķi svarīgi abām pusēm ir divi aspekti: piekļuve tirgum un darbaspēka pieejamība. Lai arī Apvienotajai Karalistei ES darbaspēks daudzās nozarēs kopumā mēdz būt pieejams līdzīgā apmērā, eksporta uz ES relatīvais nozīmīgums dažādās nozarēs ievērojami atšķiras, un dažas tādas lielākās nozares kā būvniecība, vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība ir vairāk orientētas uz iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | EESK uzskata, ka ir svarīgi aizsargāt vienotā tirgus integritāti. Turklāt ir svarīgi nodrošināt juridisko noteiktību. |
| --- | --- |

4.4.3.

5.   Investīciju plāns

| 5.1. | Investīcijām ir svarīga nozīme jaunajā rūpniecības laikmetā. EESK uzskata, ka varētu veikt vairākus pasākumus, lai uzlabotu investīciju efektivitāti un pavērtu rūpniecības uzņēmumiem jaunas iespējas:






  — | publisko investīciju paplašināšana: fiskālā rezerve dalībvalstīm, atvieglojot parāda kritērijus publiskajām investīcijām (“zelta likums”); ES budžeta palielināšana rūpnieciskās pārveidošanas procesiem, investīcijas ilgtspējīgā Eiropas infrastruktūrā, |
| --- | --- | --- |

5.1.

—

publisko investīciju paplašināšana: fiskālā rezerve dalībvalstīm, atvieglojot parāda kritērijus publiskajām investīcijām (“zelta likums”); ES budžeta palielināšana rūpnieciskās pārveidošanas procesiem, investīcijas ilgtspējīgā Eiropas infrastruktūrā,

| — | privāto investīciju stiprināšana: Eiropas Investīciju bankas investīciju darbības stimulēšana, jaunu finansēšanas programmu izveide, iesaistot valstu bankas, un pašreizējo programmu stiprināšana. Mērķis ir nodrošināt maziem un vidējiem uzņēmumiem drošu ilgtermiņa finansēšanas sistēmu, it īpaši attiecībā uz sarežģītiem pārveidošanas procesiem, |
| --- | --- |

—

privāto investīciju stiprināšana: Eiropas Investīciju bankas investīciju darbības stimulēšana, jaunu finansēšanas programmu izveide, iesaistot valstu bankas, un pašreizējo programmu stiprināšana. Mērķis ir nodrošināt maziem un vidējiem uzņēmumiem drošu ilgtermiņa finansēšanas sistēmu, it īpaši attiecībā uz sarežģītiem pārveidošanas procesiem,

| — | kapitāla tirgu savienības ietvaros sniegts atbalsts Eiropas Komisijas ilgtspējīgai finansēšanas stratēģijai, kas atvieglos ilgtermiņa ieguldījumus, mobilizējot privātā kapitāla plūsmu ilgtspējīgos ieguldījumos. Šajā sakarā Komiteja uzsver, ka ļoti nozīmīgs būs galīgais ziņojums, ko drīzumā sagatavos Augsta līmeņa ekspertu grupa ilgtspējīga finansējuma jautājumos, un tam sekojošais rīcības plāns. |
| --- | --- |

—

kapitāla tirgu savienības ietvaros sniegts atbalsts Eiropas Komisijas ilgtspējīgai finansēšanas stratēģijai, kas atvieglos ilgtermiņa ieguldījumus, mobilizējot privātā kapitāla plūsmu ilgtspējīgos ieguldījumos. Šajā sakarā Komiteja uzsver, ka ļoti nozīmīgs būs galīgais ziņojums, ko drīzumā sagatavos Augsta līmeņa ekspertu grupa ilgtspējīga finansējuma jautājumos, un tam sekojošais rīcības plāns.

| 5.2. | ES finansējuma piešķiršanai jābūt vērstai uz to, lai sasniegtu rūpniecības politikas attīstības mērķus, īpaši tos, kuri sniedz pievienoto vērtību Eiropas Savienībai (CO2 samazināšana, energoefektivitāte, atjaunojamie energoresursi, digitalizācija u. c.), un saistītai ar ES sociālajiem standartiem un salīdzinošu novērtēšanu. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Šie ilgtspējības mērķi ir būtiski, raugoties no Eiropas rūpniecības un Eiropas vadošās lomas perspektīvas. Tomēr, lai uz tiem virzītos, ir vajadzīga atbilstīga investīciju sistēma mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, lai uzturētu to konkurētspēju. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EESK arī uzskata, ka jāizpēta iespēja dalībvalstīm savā iepirkuma praksē iekļaut sociālos un reģionālos iepirkuma kritērijus (“laba satura” koncepcija). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Visbeidzot, Komiteja ierosina pārskatīt uzņēmumu aplikšanas ar nodokļiem sistēmu, lai risinātu izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu konkurences jautājumus. |
| --- | --- |

5.5.

Briselē, 2018. gada 17. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2017) 479 final.

1

(2)  COM(2017) 563 final – Eiropas satvars kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai.

2

(3)  Saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības mērķi Nr. 9 “Rūpniecība, inovācija un infrastruktūra”, ko ir apstiprinājušas visas ES dalībvalstis.

3

(4)  Komisijas 2017. gada 27. februāra Īstenošanas regula (ES) 2017/336, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes neleģētā tērauda vai cita leģētā tērauda biezlokšņu importam, bija labs antidempinga pasākuma piemērs, bet tā blakusiedarbība ir jāuzrauga (http://data.europa.eu/eli/reg_impl/2017/336/oj).

4

(5)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions.41082 (2.4. punkts).

5

(6)  COM(2014) 14 final.

6

(7)  Konkurētspējas padomes 2017. gada 30. novembra un 1. decembra secinājumi.

7

(8)  Factors for Growth Priorities for competitiveness, convergence & cohesion in the EU (Izaugsmes faktori. Konkurētspējas, konverģences un kohēzijas prioritātes Eiropas Savienībā), Lighthouse Europe.

8

Factors for Growth Priorities for competitiveness, convergence & cohesion in the EU

Lighthouse Europe

(9)  EESK informatīvs ziņojums par pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vidusposma novērtēšanu.

9

(10)  Nesenākie rezultāti par vēja enerģijas sniegumu (https://windeurope.org/about-wind/daily-wind/: ceturtdien, 2017. gada 23. novembrī, 19,2 % no elektrības pieprasījuma Eiropā tika segti, izmantojot vēja enerģiju. Galvenās valstis: Dānija – 93 %, Vācija – 47 % un Portugāle 46 %) liecina par iespējām uzlabot energoefektivitāti.

10

(11)  Dažas aptuvenas aplēses liecina, ka saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” ir veikti ieguldījumi 74,8 miljardu EUR apmērā, ietverot 16,4 miljardus EUR pasākumiem, kuru mērķis ir sekmēt vadošo lomu rūpniecībā. Saskaņā ar pašreizējo DFS struktūrfondu finansējums pētniecībai un inovācijai sasniedz 43,7 miljardus EUR; MVU konkurētspējai – 63,7 miljardus EUR un mazoglekļa ekonomikai – 44,8 miljardus EUR. Jaunākā informācija par projektu “Ražots Ķīnā” liecina, ka kopumā ir paredzēti valsts ieguldījumi 1,5 miljardu USD apmērā.

11

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

EESK 531. plenārsesija 2018. gada 17. un 18. janvārī

| 8.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 197/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 197/17

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Savienības gada darba programma Eiropas standartizācijai 2018. gadā””

(COM(2017) 453 final)

(2018/C 197/03)

| Vienīgais ziņotājs: | Juan MENDOZA CASTRO |
| --- | --- |

Vienīgais ziņotājs:

Juan MENDOZA CASTRO

| Apspriešanās | Eiropas Komisija, 9.10.2017. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 18.12.2017. |
| Pieņemts plenārsesijā | 17.1.2018. |
| Plenārsesija Nr. | 531 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 195/1/0 |

Apspriešanās

Eiropas Komisija, 9.10.2017.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

18.12.2017.

Pieņemts plenārsesijā

17.1.2018.

Plenārsesija Nr.

531

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

195/1/0

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Komiteja atzinīgi vērtē 2018. gada standartizācijas programmu, īpaši pasākumus sociālajā un vides jomā, taču iesaka turpmākajās versijās iekļaut arī apkopojumu par iepriekšējo programmu izpildi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK iesaka visus IKT jomas pasākumus ietvert vienā dokumentā. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK mudina Komisiju uzmanīgi raudzīties, lai patentu noteikumi un slēgtie standarti nevarētu tikt izmantoti ļaunprātīgi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komiteja norāda, ka Komisijai ir svarīga funkcija Eiropas standartizācijas sistēmā, kas ir būtiska iekšējā tirgus attīstībai un šai jomā piešķir Eiropas Savienībai pasaules līdera lomu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK aicina Komisiju saglabāt pietiekamus budžeta un personāla resursus, kādi nepieciešami Regulas (ES) Nr. 1025/2012 mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komiteja uzstāj, ka ir vajadzīga rūpīga pēckontrole attiecībā uz galveno standartizācijas jomas dalībnieku veikumu. Saistībā ar Eiropas standartizācijas sistēmas iekļautību EESK varētu prioritārā kārtā izveidot ad hoc forumu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komiteja uzskata, ka 2018. gadā plānotie 27 pasākumi kopumā ir pareizi, tomēr vērš uzmanību uz šādiem aspektiem:






  — | digitālais vienotais tirgus: EESK pauž bažas, jo faktiskos standartus pasaulē bieži virza gigantiski trešo valstu uzņēmumi, un tam ir negatīvas sekas, |
| --- | --- | --- |

1.7.

—

digitālais vienotais tirgus: EESK pauž bažas, jo faktiskos standartus pasaulē bieži virza gigantiski trešo valstu uzņēmumi, un tam ir negatīvas sekas,

| — | jauni etanola standarti: EESK stingri iesaka apdomāt vides aizsardzības aspektu, |
| --- | --- |

—

jauni etanola standarti: EESK stingri iesaka apdomāt vides aizsardzības aspektu,

| — | Komiteja ir īpaši gandarīta par daudzajiem pasākumiem, kuru mērķis ir ievērojami uzlabot vides un cilvēku veselību, |
| --- | --- |

—

Komiteja ir īpaši gandarīta par daudzajiem pasākumiem, kuru mērķis ir ievērojami uzlabot vides un cilvēku veselību,

| — | medicīnas ierīču standarti: EESK ierosina apsvērt arī rentabilitātes faktoru, |
| --- | --- |

—

medicīnas ierīču standarti: EESK ierosina apsvērt arī rentabilitātes faktoru,

| — | emisiju kritēriju saskaņošana transporta nozarē: EESK vērš uzmanību uz nepietiekamo progresu, kas panākts kopš pirmajiem, 1995. gadā veiktajiem, pasākumiem. |
| --- | --- |

—

emisiju kritēriju saskaņošana transporta nozarē: EESK vērš uzmanību uz nepietiekamo progresu, kas panākts kopš pirmajiem, 1995. gadā veiktajiem, pasākumiem.

| 1.8. | EESK atbalsta Komisiju jautājumā par starptautisko sadarbību, taču vēlētos vērst Komisijas uzmanību uz faktu, ka arvien vairāk standartu tagad tiek izstrādāti starptautiskā līmenī un bez saskaņota Eiropas ieguldījuma. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK iesaka Eiropas standartizācijas organizācijām vienkāršot procedūras attiecībā uz III pielikumā minētajām organizācijām, lai tās varētu piedalīties standartu izstrādes procesā, un tādējādi mazināt šķērsli, kurš neļauj efektīvi līdzdarboties. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK atzinīgi vērtē dažādos kopīgās standartizācijas iniciatīvas (KSI) pasākumus, tomēr ierosina arī apsvērt standartu noteikšanas netiešo ietekmi tādos jautājumos kā darbvietu pārvietošana, sabiedrības iekļautība, izglītība un apmācība utt. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Komisijas priekšlikumi

| 2.1. | ES gada darba plāns pievēršas un atsaucas uz problēmām un apsvērumiem, kas saistīti ar standartam būtiskiem patentiem, IKT standartizāciju, standartizācijas starptautisko dimensiju un automatizētajiem transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Plānā atspoguļota arī kopīgā standartizācijas iniciatīva (2016. gada jūnijs) (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ir izklāstīti pasākumi, ar kuriem atbalstīt vairākas stratēģiskās prioritātes, kuras savukārt paredzētas, lai atbalstītu Komisijas 2017. gada darba programmā ietvertās attiecīgās iniciatīvas un no tām izrietošās standartizācijas vajadzības 2018. gadam; minētās stratēģiskās prioritātes ir:






  — | digitālā vienotā tirgus stratēģija, |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

digitālā vienotā tirgus stratēģija,

| — | enerģētikas savienības stratēģija, |
| --- | --- |

—

enerģētikas savienības stratēģija,

| — | Eiropas kosmosa stratēģija, |
| --- | --- |

—

Eiropas kosmosa stratēģija,

| — | ES rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku, |
| --- | --- |

—

ES rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku,

| — | Eiropas Aizsardzības rīcības plāns, |
| --- | --- |

—

Eiropas Aizsardzības rīcības plāns,

| — | ciešāks un taisnīgāks iekšējais tirgus ar spēcīgāku rūpniecisko pamatu. |
| --- | --- |

—

ciešāks un taisnīgāks iekšējais tirgus ar spēcīgāku rūpniecisko pamatu.

| 2.4. | Komisija organizēs starpiestāžu mācības, lai vairotu likumdevēju un likumdošanas procesa dalībnieku izpratni par standartu izmantošanu tiesību aktu un politikas īstenošanā. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Tā arī aicina Eiropas standartizācijas organizācijas turpināt un pastiprināt centienus atvieglot III pielikumā minēto organizāciju un visu ieinteresēto personu darbu, īpašu uzmanību pievēršot to iekšējiem noteikumiem un procedūrām, kā arī darbam starptautiskā līmenī, it īpaši ISO un IEC ietvaros. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas publiskoto 2018. gada darba programmu, kas aptver sociālus jautājumus un svarīgus vides tematus, tostarp tādas svarīgas jomas kā aprites ekonomika, klimata pārmaiņas un tīra enerģija. Tomēr Komiteja norāda, ka turpmākajās versijās būtu jāiekļauj arī apkopojums par to, cik lielā mērā ir izpildītas iepriekšējo gadu programmas. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Lai darbības nedublētos un lai nerastos koordinācijas problēmas, ir jāracionalizē IKT jomas koordinācijas platformas un mehānismi. Visi šīs jomas standartizācijas pasākumi būtu jāiekļauj vienā dokumentā. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Atvērtajiem standartiem ir svarīga nozīme ES rūpnieciskajā un tehnoloģiskajā attīstībā. Komiteja mudina Komisiju nepieļaut, ka patentu noteikumi un īpašniekprogrammatūras (closed source) standarti tiek izmantoti ļaunprātīgi un pretēji konkurences principiem. Attiecībā uz standartam būtiskiem patentiem Komiteja atbalsta taisnīgu, samērīgu un nediskriminējošu (FRAND) licenču principu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pateicoties standartizācijas modelim, ES ir kļuvusi par vienu no pasaules līderēm. EESK vēlas izcelt Komisijas darbu šajā jomā. Par visu Eiropas standartu vienveidīgumu un konsekvenci gādā to pamatā esošais princips “viens standarts, viens tests – atzīts visā Eiropā”. Tas nodrošina uzņēmumiem ieguldījumu drošību, kā arī juridisko un finansiālo drošību. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ņemot vērā Eiropas standartizācijas sistēmas (ESS) specifisko raksturu un tās svarīgumu nozarēm, MVU, patērētājiem un darba ņēmējiem, EESK aicina Komisiju saglabāt budžeta un personāla resursus, kādi nepieciešami Regulas (ES) Nr. 1025/2012 mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Lai palielinātu ESS iekļautību, Komiteja mudina rūpīgi pārraudzīt darbu, ko veic galvenie standartizācijas dalībnieki. Saistībā ar ESS iekļautību EESK varētu prioritārā kārtā izveidot ad hoc forumu. Šīs struktūras uzdevums būtu organizēt ikgadēju atklātu uzklausīšanu, lai šajā jomā novērtētu progresu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Tā kā šobrīd vēl nav sagaidīta apmierinoša reakcija uz Eiropas Savienības Tiesas secinājumu James Elliott lietā (2), kurā pirmo reizi atzīts, ka Eiropas standarti ir daļa no ES tiesību aktiem, EESK uzsver, ka ir svarīgi, lai Komisija ciešā sadarbībā ar citām Eiropas iestādēm izmantotu savas nepieciešamās kontroles pilnvaras pār standartizācijas darbu, un aicina uz starpiestāžu diskusiju par šo jautājumu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESK ierosina Eiropas Komisijai pārbaudīt konsultācijas procesu par Savienības gada darba programmas Eiropas standartizācijai provizorisko projektu, jo attiecībā uz izvirzītajiem priekšlikumiem nav sniegta ne stratēģiska perspektīva, ne struktūra, ne konteksts, ne arī pamatojuma skaidrojums. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Piezīmes par pasākumiem, kas jāveic 2018. gadā

Jauns atbalsts darbvietu izveidei, izaugsmei un ieguldījumiem

4.1.   Standartizētu noteikumu izstrāde mēslošanas līdzekļu (tostarp organisko) ražošanai (3)

Komiteja jau ir ievērojusi, ka dažas definīcijas un standarti attiecībā uz tiem mēslošanas līdzekļiem, kas iegūti no otrreizējām izejvielām, nav skaidri. Lai uzlabotu jaunās regulas īstenošanu, EESK iesaka panākt lielāku integritāti un saskaņotību ar spēkā esošo direktīvu par atkritumiem (4) un neaizmirst arī to, cik svarīgi ir ar mēslošanas līdzekļiem saistītie vides aizsardzības apsvērumi.

Digitālais vienotais tirgus

4.2.   Fiksēto un bezvadu mobilo pakalpojumu kvalitātes uzlabošana (5)

| 4.2.1. | Šajā jomā standartizācija pilda neapstrīdami svarīgu funkciju un novērš tirgus sadrumstalotību, kas var radīt pret konkurenci vērstu praksi (6). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EESK pilnībā atbalsta Komisiju DVT stratēģijas jautājumā, taču vēlas norādīt, ka tā būtiski ietekmēs Eiropas darba tirgus organizāciju, jo ir aizvien vairāk caur tiešsaistes platformām piesaistītu ārpakalpojumu sniedzēju (crowd workers), kuru darba attiecības nereti ir ļoti nestabilas un nepastāvīgas. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Visā pasaulē notiek rūpniecības digitalizācija, un šī tendence turpmākajos gados tikai pastiprināsies. Daudzās rūpniecības nozarēs digitālo tehnoloģiju izstrādes jomā ārkārtīgi svarīga nozīme ir IKT standartiem. Faktiski standartu izstrādi pasaulē tomēr virza rūpniecības giganti, kuri atrodas ārpus ES. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Digitālās tehnoloģijas attīstās strauji, un valstu, Eiropas vai starptautisko standartu izstrāde oficiālās standartizācijas iestādēs (CEN, Cenelec, ETSI) ir pārāk ilga. Tāpēc uzņēmumi izstrādā paši savus standartus – daudz ātrāk un ar saviem noteikumiem. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Standartu izstrāde draud kļūt nepārskatāma un ekskluzīva. |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   Noteikumi, kas veicina 5G tehnoloģiju attīstību 26 GHz joslā (24,25–27,50 GHz) un citās joslās ar lielāku viļņu garumu (7)

EESK uzskata, ka šāds pasākums ir nepieciešams, lai saglabātu ES vadošo lomu 5G tehnoloģiju ieviešanā.

4.4.   Kopīgu standartu izveide nolūkā uzlabot radiosakaru sistēmas, apmaiņu ar pasažieru datiem un grafikiem un IT drošību (8)

EESK ierosina normalizēt arī tehnoloģiskās pārmaiņas un jaunos uzņēmējdarbības modeļus, ko rada tūrisma joma; būtu jāstimulē arī integrētas viedās biļešu iegādes un informācijas pakalpojumu attīstība.

4.5.   Operatoru sadarbspēja un datu apmaiņa nolūkā palielināt transporta un loģistikas pakalpojumu efektivitāti (9)

Komisija ierosina standartu izstrādē veikt “papildinošas darbības”. Tomēr, ņemot vērā pašreizējo situāciju, ir jāpatur prātā lielie izaicinājumi, kas sagaida šo nozari: “nesadarbspējīgu standartu mozaīkas izraisīta vairākkārtēja datu iesniegšana dažādās sistēmās; starpsavienotu sistēmu trūkums un nepietiekama pārliecība par sensitīvu datu aizsardzību; e-transporta dokumentu neatzīšana pārvaldes iestādēs, bankās, apdrošināšanas sabiedrībās; nepietiekama tādu ieinteresēto personu kritiskā masa, kuras apmainās ar datiem un meklē jaunas komercdarbības iespējas” (10).

Spēcīga Enerģētikas savienība ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku

4.6.   Jaunu sensoru un mērīšanas metožu izstrāde apkārtējā gaisa kvalitātes novērtēšanai (11)
  ; uzraudzība attiecībā uz amonjaka (HN3), hlora un hlora dioksīda emisijām atmosfērā un ūdeņraža fluorīda emisijām (vai kopējām gāzveida fluorīdu emisijām) no rūpniecības nozarēm (12)
  ; veselības aizsardzība pret policikliskiem aromātiskajiem ogļūdeņražiem (13);

Komiteja atzinīgi vērtē ierosinātos uzlabojumus, kas ievērojami palīdzēs uzlabot vides un cilvēku veselību. Fakts, ka uz cilvēkiem iedarbojas policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži (PAO), no kuriem daudzi ir pazīstami kā kancerogēni, jau sen ir atzīts par satraucošu, un vairāki ES tiesību akti jau tagad ierobežo šo vielu klātbūtni noteiktos pārtikas produktos, ūdenī un gaisā.

4.7.   Ekodizains: vairāku izstrādājumu (piem., datoru) patēriņa samazināšana (14)
  ; centralizētu sistēmu energoefektivitātes marķējums (15)
  ; zaļā infrastruktūra (16)

EESK īpaši norāda uz svarīgas ES infrastruktūras izturētspēju klimata pārmaiņu nenovēršamās ietekmes apstākļos, kā arī standartizācijas sistēmas lēno reakciju uz šo nozīmīgo problēmu. Standarti var veicināt zaļās infrastruktūras veidošanu, tādējādi palīdzot uzlabot resursu izmantošanas efektivitāti celtniecības nozarē un noturību pret klimata pārmaiņu ietekmi.

4.8.   Standartu izstrāde 20/25 % etanola piejaukumam benzīnā (pašlaik 10 %) (17)

Ja Komisija šajā jautājumā nolems pilnvarot CEN, EESK stingri iesaka apsvērt šādus faktorus: monokultūru plantāciju ekoloģisko ietekmi, pesticīdu un mēslošanas līdzekļu radīto kaitējumu ūdenim un augsnei, augsnes eroziju, barības vielu izskalošanos, saldūdens resursu pastiprinātu izmantošanu, bioloģiskās daudzveidības un savvaļas biotopu sarukumu (18).

4.9.   Emisiju kritēriju saskaņošana transporta nozarē (19)

Pēc EESK domām, šajā nepārprotami nepieciešamajā darbības jomā Komisijai vajadzētu nākt klajā ar konkrētākiem priekšlikumiem. Ir vērts atzīmēt, ka pirmais solis ceļā uz emisiju samazināšanu transporta nozarē tika veikts 1995. gadā (20).

Iekšējais tirgus

4.10.   Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejas (CESNI) lomas nostiprināšana (21)

Uz tuvsatiksmes kuģošanu patlaban attiecas milzīgs noteikumu daudzums (22), tāpēc rīcība ir nepieciešama, taču EESK uzskata, ka priekšlikumam vajadzētu būt precīzākam.

4.11.   Eiropas globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) pakārtoto produktu standartizācijas ceļvedis, tā īstenošana un Galileo pakalpojumu sadarbspējas uzlabošana aviācijas tirgū (23)

EESK pilnībā atbalsta šo priekšlikumu, norādot, ka uz GNSS balstītu produktu un pakalpojumu globālā tirgus – tā sauktā “lejupējā” tirgus – vērtība 2013. gadā bija 200 miljardi EUR (24).

4.12.   E-iepirkums (25)

Saskaņošana nozīmē būtisku soli uz priekšu tāda tirgus demokratizācijā, kam, ņemot vērā publisko līdzekļu plašu izmantošanu, jābūt pārredzamam un pieejamam. Turklāt ir svarīgi rūpēties par to, lai platformu izveides vai pastāvošo platformu pielāgošanas, kā arī to uzturēšanas izmaksas saglabātos zemas. Tāpēc standartizācijai ir būtiska nozīme (26).

4.13.   Standartu izstrādāšana printeriem un citām iekārtām (27)

EESK piekrīt, ka ir nepieciešami jauni, saskaņoti standarti, jo patērētāji vēlas, lai jaunie un novatoriskie ražojumi, piemēram, 3D printeri, roboti vai autonomie transportlīdzekļi, būtu tikpat droši kā tradicionālie. Ir obligāti jāgarantē, ka jaunie produkti nerada draudus patērētāju drošībai.

4.14.   Medicīnisko ierīču drošuma un veiktspējas prasību atjaunināšana (28)

EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka jaunā regula “pastiprina medicīnisko ierīču drošuma un veiktspējas prasības, lai neatpaliktu no tehnikas un zinātnes attīstības”. Tas ir galvenais mērķis, taču EESK ierosina apsvērt arī rentabilitāti, jo jaunās tehnoloģijas ir galvenais faktors, kas nosaka strauji augošos veselības aprūpes izdevumus.

4.15.   Drošības un higiēnas prasību atjaunināšana būvizstrādājumiem, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni (29)

EESK pauž nožēlu, ka pat pēc desmit gadu ilgām diskusijām Eiropas standarti šai jomā vēl nav izstrādāti. Lēmums grozīt pašreizējo pilnvarojumu (M/136) (30) uzliek standartizācijas iestādēm pienākumu iesniegt sākotnējos rezultātus līdz 2018. gada beigām.

4.16.   Atbalsts bezpilota gaisa kuģa sistēmu (UAS) pamatprasību izveidei (31)

EESK norāda, ka sabiedrība aizvien biežāk diskutē par dronu tehnikas izmantošanu atpūtas un komerciālos nolūkos, tostarp par tās radītajiem drošības un drošuma riskiem. Lai izveidotu pasaules mēroga komerciālo tirgu, ir nepieciešami starptautiski standarti. Ir būtiski svarīgi, lai šie standarti nodrošinātu pasaules mērogā saskaņotu gaisa telpu regulārai UAS piekļuvei, kas paplašinās tirdzniecības iespējas, neapdraudot drošību un vispārējo gaisa telpas efektivitāti. Patlaban tiek izstrādāti kritiski svarīgi standarti, piemēram, “atklāšana un izvairīšanās” un “vadība un kontrole” (32).

4.17.   Saskaņoto kritēriju pārskatīšana civilām vajadzībām paredzētu sprāgstvielu (īpaši detonatoru) jomā (33)

Šīs darbības mērķis ir palielināt civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu drošību, tomēr uz plaši izmantotiem izstrādājumiem (it īpaši elektroniskiem detonatoriem) spēkā esošie saskaņotie standarti vispār neattiecas. Komiteja, protams, uzskata šo priekšlikumu par pilnīgi pareizu.

4.18.   Savstarpēja izmantojamība: jaunas tehniskās specifikācijas dzelzceļa sistēmas savstarpējai izmantojamībai (34)

EESK atzinīgi vērtē šo priekšlikumu, kas uzskatāms par vēl vienu soli garajā ceļā uz dzelzceļa integrāciju Eiropā; šajā gadījumā ritošā sastāva standarti – sliežu ceļa platumam 1 520 mm – atvieglo savienošanu ar 1 435 mm plato Eiropas sliežu ceļu.

4.19.   Darba ņēmēju veselības aizsardzība pret sprādzienbīstamas vides radītiem draudiem (ATEX) (35)

EESK pilnībā piekrīt šai nostādnei, jo jaunā ATEX direktīvā noteikts, ka ir jāatjaunina pilnvaras saskaņā ar jauno tiesisko regulējumu.

4.20.   Patērētāju drošības uzlabošana (36)

EESK pauž cerību, ka jaunie standarti saskan ar principu, kurš paredz, ka patērētāju drošības aizsardzības nolūkos patērētājiem piedāvātās preces un pakalpojumi, lietoti normālos vai paredzamos apstākļos, neapdraud patērētāju veselību, un ka gadījumā, ja šāds risks pastāv, tos var ātri un vienkārši izņemt no tirgus (37).

Tiesiskuma un pamattiesību telpa

4.21.   Standartizācija: prasību noteikšana detektoriekārtām, kas paredzētas aizsardzībai pret teroristu uzbrukumiem (jomās, kas nav saistītas ar aviāciju) (38)

Pilnībā atbalstīdama šo darbību, EESK tomēr uzsver, ka ļoti svarīga nozīme ir ES un ASV sadarbībai, jo terorisma sērga skar abas (39). Cita starpā ir vērts pievērsties arī jautājumiem par kiberdrošību un draudiem, kas raksturīgi transporta nozarei.

ES kā spēcīgāka starptautisko procesu dalībniece

4.22.   Izstrāde: atbalsts dalībvalstu centieniem izveidot kopīgas Eiropas aizsardzības spējas (obligātie standarti) (40)

Gaidot plašāku informāciju par Komisijas gatavoto pētījumu un tās attiecīgo lēmumu, EESK atbalsta kopēju standartu izstrādi ieročiem un divējāda lietojuma precēm tā, lai vienlaikus nedublētu jau izstrādātos standartus, it īpaši NATO standartus (41).

5.   Starptautiskā sadarbība

| 5.1. | EESK atbalsta Komisijas iniciatīvu pastiprināt politisko dialogu ar starptautiskajiem standartizācijas procesu dalībniekiem, taču vēlētos vērst Komisijas uzmanību uz faktu, ka arvien vairāk standartu tagad tiek izstrādāti starptautiskā līmenī un bez saskaņota Eiropas ieguldījuma. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Šādai standartu noteikšanas internacionalizācijai ir savas sekas: sabiedriski ieinteresētās personas, MVU un tirgus uzraudzības iestādes vairs nevar iesaistīties, jo tām pietrūkst resursu, lai aktīvi ietekmētu starptautisko standartu izstrādes norises. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Šos starptautiskos standartus iespējams tieši pārņemt valsts līmenī, apejot ESO, tāpēc iekšējam tirgu draud aizvien lielāka nesaskaņotība. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Iekļautība

EESK atzinīgi vērtē Komisijas pasākumus, kuru mērķis ir uzraudzīt progresu patiesi iekļaujošas Eiropas standartizācijas sistēmas ieviešanā. EESK stingri iesaka Eiropas standartizācijas organizācijām vienkāršot procedūras attiecībā uz III pielikumā minētajām organizācijām, lai tās varētu piedalīties standartu izstrādes procesā, un tādējādi mazināt šķērsli, kurš neļauj efektīvi līdzdarboties.

7.   Kopīgās standartizācijas iniciatīvas (KSI) īstenošana

| 7.1. | EESK atzinīgi vērtē dažādās KSI darbības. Attiecībā uz “ES līmeņa pētījumu par saimniecisko un sabiedrisko ietekmi, kā arī standartu pieejamību ES un EBTA dalībvalstīs” Komiteja iesaka apdomāt arī standartu izstrādes pasākumu tiešo ietekmi, īpašu pievēršot tādiem jautājumiem kā darbvietu pārvietošana, sabiedrības iekļautība, izglītība un apmācība utt. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | EESK atzinīgi vērtē iniciatīvas, kas vērstas uz standartu izstrādes procesa paātrināšanu, taču pauž bažas par to, ka tādējādi tiek mazināta standartu izstrādes sagatavošanas darba “redzamība”. |
| --- | --- |

7.2.

Briselē, 2018. gada 17. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2015) 550 final.

1

(2)  C-613/14 – James Elliott Construction.

2

James Elliott Construction

(3)  COM(2016) 157 final.

3

(4)  OV C 389, 21.10.2016., 80. lpp.

4

(5)  COM(2016) 176 final.

5

(6)  BEREC (Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes) ziņojums “Lietu interneta izveides sekmēšana” (Enabling the Internet of Things), 2016. gada 12. februāris.

6

BEREC

Enabling the Internet of Things

(7)  Direktīva 2014/53/ES (OV L 153, 22.5.2014., 62. lpp.).

7

(8)  Direktīva (ES) 2016/797 (OV L 138, 26.5.2016., 44. lpp.).

8

(9)  COM(2011) 144 galīgā redakcija, COM(2009) 8 galīgā redakcija, COM(2013) 913 final, SWD(2013) 524 final, C(2015) 2259 final.

9

(10)  Sk. Digitālā transporta un loģistikas foruma dokumentu Background, 2015.

10

Background

(11)  Direktīva 2008/50/EK (OV L 152, 11.6.2008., 1. lpp.); Direktīva 2004/107/EK (OV L 23, 26.1.2005., 3. lpp.).

11

(12)  Direktīva 2010/75/ES (OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.).

12

(13)  Regula (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

13

(14)  Direktīva 2009/125/EK (OV L 285, 31.10.2009., 10. lpp.).

14

(15)  Direktīva 2009/28/EK (OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.).

15

COM(2016) 767 final.

(16)  COM(2013) 249 final; COM(2013) 216 final; COM(2014) 445 final.

16

(17)  Direktīva 2009/28/EK (OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.).

17

(18)  Projekts Biofuel Marketplace, 2006. gada maijs.

18

Biofuel Marketplace

(19)  Direktīva 2003/87/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

19

(20)  COM(95) 302 galīgā redakcija.

20

(21)  Direktīva (ES) 2016/1629 (OV L 252, 16.9.2016., 118. lpp.).

21

(22)  Eiropas standarts, ar ko nosaka tehniskās prasības iekšzemes kuģošanas kuģiem, 2015/1 izdevums.

22

(23)  COM(2016) 705 final.

23

(24)  Programmas Galileo dienestu nostājas dokuments par galvenajām pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” kosmosa jomas prioritātēm 2018.–2020. gada darba plānā.

24

Galileo

(25)  COM(2013) 453 final; Publiskā iepirkuma direktīvas (2017/24/ES); COM(2015) 0192 final.

25

(26)  OV C 67, 6.3.2014., 96. lpp.

26

(27)  Direktīva 2006/42/EK, Direktīva 95/16/EK (pārstrādāta redakcija) (OV L 157, 9.6.2006., 24. lpp.).

27

(28)  Regula (ES) 2017/745 (OV L 117, 5.5.2017., 1. lpp.); Regula (ES) 2017/746 (OV L 117, 5.5.2017, 176. lpp.).

28

(29)  Regula (ES) Nr. 305/2011 (OV L 88, 4.4.2011., 5. lpp.); Padomes Direktīva 98/83/EK (OV L 330, 5.12.1998., 32. lpp.).

29

(30)  Pārskatītās CEN/Cenelec pilnvaras.

30

CEN

Cenelec

(31)  COM(2015) 613 final.

31

(32)  ISO. How standards will target the drone industry (Kādi būs bezpilota gaisa kuģu nozares standarti).

32

ISO

How standards will target the drone industry

(33)  Direktīva 2014/28/ES (OV L 96, 29.3.2014., 1. lpp.).

33

(34)  Direktīva (ES) 2016/797 (OV L 138, 26.5.2016., 44. lpp.).

34

(35)  Direktīva 2014/34/ES (OV L 96, 29.3.2014., 309. lpp.).

35

(36)  Direktīva 2001/95/EK (OV L 11, 15.1.2002., 4. lpp.).

36

(37)  OV C 271, 19.9.2013., 81. lpp.

37

(38)  COM(2014) 247 final; COM(2015) 624 final; COM(2012) 417 final.

38

(39)  Ieguvumi no ASV un Eiropas drošības standartizācijas. Nacionālais Standartu un tehnoloģijas institūts. ASV Tirdzniecības departaments, 2012. gada jūnijs.

39

(40)  COM(2016) 950 final.

40

(41)  OV C 288, 31.8.2017., 62. lpp.

41

---

| 8.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 197/24 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 197/24

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par krāpšanas un viltošanas apkarošanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/413/TI

(COM(2017) 489 final – 2017/0226 (COD))

(2018/C 197/04)

| Ziņotājs: | Victor ALISTAR |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Victor ALISTAR

| Apspriešanās | Eiropas Parlaments, 2.10.2017.
  Padome, 25.10.2017. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 83. panta 1. punkts |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 18.12.2017. |
| Pieņemts plenārsesijā | 18.1.2018. |
| Plenārsesija nr. | 531 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 129/0/1 |

Apspriešanās

Eiropas Parlaments, 2.10.2017.

Padome, 25.10.2017.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 83. panta 1. punkts

Atbildīgā specializētā nodaļa

Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

18.12.2017.

Pieņemts plenārsesijā

18.1.2018.

Plenārsesija nr.

531

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

129/0/1

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK ir gandarīta par Komisijas iniciatīvu izvirzīt par prioritāti kibernoziedzības apkarošanu, jo kibernoziedzība ir saistīta ar elektroniskajiem maksāšanas līdzekļiem, taču šādu prioritāti vajadzēja noteikt jau sen. Digitalizācijas sniegtās priekšrocības būtu jāpapildina ar mehānismiem, kuri palīdz risināt digitalizācijas radītās problēmas, lai Eiropas ekonomika un Eiropas iedzīvotāji varētu pilnībā izmantot informācijas sabiedrību. EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, kura mērķis ir aizsargāt pilsoņus un uzņēmumus pret kibernoziedzības tīkliem un kurā paredzēti pasākumi, kas pastiprinātu uzticēšanos elektronisko maksāšanas instrumentu izmantošanai. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Izskatot direktīvas priekšlikumu, Komiteja konstatē vairākas nepilnības, kurām būtu jāpievērš īpaša uzmanība un kuras būtu jānovērš. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | 11. pantā par izmeklēšanas jurisdikcijas noteikšanu jāprecizē, vai pamatprincips ir likumpārkāpēja atrašanās attiecīgajā teritorijā vai arī izmantotās informācijas sistēmas atrašanās attiecīgajā teritorijā, lai nepieļautu jurisdikcijas pozitīvu konfliktu. Šajā sakarā EESK lūdz iekļaut šajā pantā jaunu punktu par jurisdikcijas konflikta novēršanu saskaņā ar vienu no divām metodēm, kas ierosinātas šajā atzinumā. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Tā kā direktīvas priekšlikumā nav pienācīgi skatīta situācija, kurā iesaistītas arī jurisdikcijas ārpus ES, ne arī citu starptautiskās tiesiskās sadarbības juridisko instrumentu izmantošanas nosacījumi, ir jāizstrādā paredzams un noteikts procesuālais satvars. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | 16. pants “Preventīvi pasākumi” ir jāpapildina ar dalībvalstu transponējošos tiesību aktos noteiktajiem īpašajiem pasākumiem, kas saistīti ar informācijas sniegšanas pienākumu, kas attiecas vai nu uz operatoriem, kuri laiž apgrozībā elektroniskos maksājuma līdzekļus, vai nu uz valstu regulatīvajām iestādēm, vai arī struktūrām, kuras ir atbildīgas par izglītošanu finanšu jautājumos. |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.4. | 12. un 13. pantā būtu jāparedz arī labas prakses piemēru apmaiņa kibernoziegumu atklāšanas, izmeklēšanas un novēršanas jomā saistībā ar krāpšanu, kurā izmantoti elektroniskie maksāšanas līdzekļi. |
| --- | --- |

1.2.4.

| 1.3. | Lai gan izskatāmā regulējuma joma attiecas uz sadarbību izmeklēšanā un tiesisko sadarbību ar datoriem saistītas krāpšanas gadījumos, svarīgi ir ieviest preventīvus mehānismus un informēt sabiedrību par likumpārkāpēju darbības veidiem, izmantojot dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu rīkotās izpratnes veidošanas kampaņas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Lai nodrošinātu personu aizsardzības pasākumu efektivitāti un sasniegtu mērķus, kas ir šīs iniciatīvas pamatā, proti, palielināt uzticēšanos elektroniskajiem un digitālajiem maksāšanas līdzekļiem, kā arī panāktu augstāku atbilstības un preventīvo līmeni, 15. panta noteikumi ir jāpapildina, paredzot valsts tiesību aktos finanšu apdrošināšanu pret krāpšanu, t. i., pienākumu izmaksāt kompensāciju 100 % apmērā cietušajiem ar datoru saistītas krāpšanas gadījumā, kas radījis kaitējumu elektronisko maksājuma līdzekļu turētājiem. Šo kompensāciju varētu saņemt pēc tam, kad pabeigta izmeklēšana, ko veikusi emitētāja iestāde kā ieinteresētā civilprasītāja puse. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Lai nodrošinātu rezultatīvu un efektīvu cīņu pret elektronisko maksājumu līdzekļu viltošanu, direktīvā ir jāparedz pienākums ziņot par nodarījumiem, kas saistīti ar viltotiem elektroniskiem maksājuma līdzekļiem, par piemēru izmantojot ziņošanas pienākumu saistībā ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanas politiku vai regulu par personas datu aizsardzību. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK uzsver nepieciešamību stiprināt spējas izprast krāpšanu ar elektroniskajiem un digitālajiem maksāšanas līdzekļiem un to novērst, izveidojot statistikas datu vākšanas mehānismu, lai nostiprinātu šāda veida krāpšanas novēršanas un tās seku korekcijas stratēģijas. Transponēšanas pasākumu ietekmes novērtējumam dalībvalstu līmenī ir jābūt nepārtrauktam un tajā jāparedz kvantitatīvi gada ziņojumi, kā arī ietekmes kvalitatīvs novērtējums reizi divos vai trijos gados, lai vērtētu politikas efektivitāti un noteiktu, kādas korekcijas ir vajadzīgas. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Lai vidējā termiņā efektīvāk apkarotu ar datoriem saistītu krāpšanu un maksāšanas līdzekļu viltošanu, ir jāpastiprina 16. panta noteikums un skaidri jānorāda, ka dalībvalstu pienākums ir veidot specializāciju šajā jomā, izmantojot izmeklēšanā gūtās zināšanas un balstoties uz pieredzes apmaiņu, lai uzlabotu absolventu (izvēles kursi) un speciālistu un izmeklētāju (specializēta tālākizglītība) vispārējās prasmes. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komiteja uzskata arī, ka vietējā sadarbība ir absolūti nepieciešama un ir jāveicina, neraugoties uz to, vai tā ir valsts mēroga vai pārrobežu un vai tā ir vērsta uz šā noziedzības veida apkarošanu vai novēršanu. Šajā darbībā ir jāiesaista visas ieinteresētās personas – gan publiskās, gan privātās. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Lai nerastos pārpratumi par direktīvas priekšmetu, mēs ierosinām tās nosaukumā aizstāt vārdkopu “bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļi” ar “elektroniskie un digitālie maksāšanas līdzekļi”. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Komisijas priekšlikums

| 2.1. | Direktīvas mērķis ir nodrošināt līdzekļu saskaņošanu un nostiprināt dalībvalstu spējas izmeklēt krāpšanas gadījumus, kuros izmantoti elektroniskie vai digitālie maksāšanas līdzekļi. Ar regulējuma priekšlikumu paredzēts veicināt izmeklēšanas iestāžu pārrobežu sadarbību un ieviest virkni pasākumu šīs sadarbības īstenošanai, kā arī kopējus minimālos standartus attiecībā uz preventīvo darbu, atbalstu cietušajiem un šādu līdzekļu emitentu atbildību. Šajā nolūkā izmantota šāda pieeja: definēt instrumenta piemērošanas jomu, lai nodrošinātu no tehnoloģiju viedokļa neitrālu perspektīvu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ņemot vērā tehnoloģiju attīstību un darbības veidu dažādības palielināšanos ar datoriem saistītas krāpšanas jomā, tostarp noziedzīgu grupējumu izmantotās stratēģijas, Komisija Eiropas paziņojumā “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai” (1) atzinusi, ka pamatlēmums nav pietiekams, lai reaģētu uz jaunām problēmām un tehnoloģiju attīstību tādās jomās kā, piemēram, virtuālā valūta un mobilie maksājumi. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tā kā darījumu skaita ziņā kartes ir galvenais bezskaidras naudas maksāšanas līdzeklis Eiropas Savienībā, krāpšana ar eurozonā izsniegtajām kartēm 2013. gadā sasniedza 1,44 miljardus euro, kā norādīts Eiropas Centrālās bankas pētījumā, un tā arvien vēršas plašumā (2). Lai gan dati par krāpšanu ir pieejami tikai attiecībā uz maksājumu kartēm, darījumu skaita ziņā kartes ir visbiežāk izmantotais bezskaidras naudas maksāšanas līdzeklis Eiropas Savienībā (3). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisijas veiktā analīze liecina, ka viens no neaizsargātākajiem maksājuma veidiem ir elektronisko maksājumu izmantošana, lai norēķinātos par ceļojumu izdevumiem – vilciena biļetēm, aviobiļetēm, naktsmītnēm un citām saistītām darbībām, bet ne tikai tām. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Runājot par regulējošo darbības jomu, ar Komisijas priekšlikumu ir paredzēts nodrošināt stabilu un tehnoloģiski neitrālu sistēmu, novērst darbības šķēršļus un stiprināt ar elektroniskajiem maksāšanas līdzekļiem saistītas krāpšanas novēršanas pasākumus. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Lai nodrošinātu efektīvus līdzekļus cīņai pret krāpšanu ar elektroniskiem maksāšanas līdzekļiem un kibernoziedzību, direktīvas priekšlikumā paredzēti kopēji valstu tiesību aktu noteikumi, kas attiecas uz tādām jomām kā noziedzīgi nodarījumi maksāšanas līdzekļu krāpnieciskā izmantošanā ar datoru palīdzību, līdzdalība noziedzīgos nodarījumos un krimināltiesību politika sankciju jomā, juridisku personu juridiskā atbildība un saskaņotas sankcijas atturošā nolūkā. EESK uzsver, ka noteikumi par elektroniskajām virtuālajām valūtām ir jauns elements ES tiesību aktos. Noziedzīgu nodarījumu definīcija ietver darbību, kas, nebūdama krāpšana kā tāda, ir izdarīta krāpšanas nolūkā (zādzība un viltošana, kā arī zagtu maksāšanas līdzekļu pārdošana vai vienkārša glabāšana). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Lai uzlabotu Eiropas sadarbības efektivitāti cīņā pret kibernoziedzību un elektronisko maksāšanas līdzekļu krāpniecisku izmantošanu, ar direktīvu paredzēts ieviest konkrētus un atsevišķus noteikumus par institucionālajiem mehānismiem un pilnvarām dalībvalstu līmenī veiktas izmeklēšanas jomā, kā arī Eiropas mehānismam informācijas apmaiņai starp valstu iestādēm. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ļoti svarīgs priekšlikuma elements ir tas, ka tajā noteikts pienākums ieviest efektīvus cietušo interešu aizstāvības līdzekļus, kas tiem garantētu tiesiskās aizsardzības faktisku pieejamību. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komisijas priekšlikums pilnībā iekļaujas Līguma par Eiropas Savienības darbību 83. pantā noteikto Eiropas Savienības regulatīvo pilnvaru darbības jomā, un tajā paredzēts, ka 24 mēnešu transponēšanas periodā ir jāveic minimālā saskaņošana dalībvalstu līmenī. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Izvēlētais regulatīvais risinājums ir daudz piemērotāks, jo ar direktīvu var noteikt juridiski saistošus noteikumus visām valstu jurisdikcijām (izņemot Dāniju, ja tā nevēlas piedalīties), un tas ir vairāk nekā Pamatlēmumā 2001/413/TI paredzētā prakses saskaņošana, neskarot tā saturu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK konstatē, ka direktīvas projekts veido sinerģiju ar citiem reglamentējošiem instrumentiem, kuros iesaistītas dalībvalstis, un ka tas papildina citas ES politikas, piemēram, Eiropas mēroga sadarbības mehānismu krimināllietās, kā arī tiesību aktus, kuru mērķis ir apkarot ar datoriem saistītu krāpšanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju. Šajā kontekstā ir arī jāuzsver vajadzība nodrošināt korelāciju starp izskatāmo problēmu un finanšu iestāžu rīcībā esošo personas datu aizsardzības līdzekļiem un kiberdrošības pasākumiem. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pirmkārt, ES līmenī ir pieejams juridisku instrumentu kopums, kurā paredzēti noteikumi, kas nepieciešami finanšu tirgu un finanšu pakalpojumu līmenī un noteikts rūpības pienākums attiecībā uz maksāšanas līdzekļu izsniegšanu, pārvaldību un drošību, taču direktīvas priekšlikumā ir paredzēts viens no risinājumiem, kas nepieciešams, lai nostiprinātu juridisko infrastruktūru, kas saistīta ar ziņošanu, izmeklēšanu un kriminālsodu par maksāšanas līdzekļu krāpniecisku izmantošanu ar datoru palīdzību. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK uzsver nepieciešamību stiprināt spējas izprast krāpšanu ar elektroniskajiem un digitālajiem maksāšanas līdzekļiem un to novērst, izveidojot statistikas datu vākšanas mehānismu, lai nostiprinātu šāda veida krāpšanas novēršanas un tās seku korekcijas stratēģijas. Transponēšanas pasākumu ietekmes novērtējumam dalībvalstu līmenī ir jābūt nepārtrauktam un tajā jāparedz kvantitatīvi gada ziņojumi, kā arī ietekmes kvalitatīvs novērtējums reizi divos vai trijos gados, lai varētu vērtēt politikas efektivitāti un noteikt, kādas korekcijas ir vajadzīgas. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tā kā saistībā ar stabilāku tiesisko līdzekļu garantijas shēmu tiks ieviesti juridisko personu tiesiskās atbildības un sankciju elementi, ir svarīgi atgādināt, ka ir nepieciešams ieviest atbalsta instrumentus operatoriem, kuri nodrošina elektroniskos maksājumu produktus vai izmanto tiešsaistes maksājumu platformas, lai tie ievērotu nozaru regulējumu (4). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Attiecībā uz direktīvas priekšlikuma 13. un 14. pantā paredzēto mehānismu informācijas apmaiņai par izmeklēšanu, kas saistīta ar maksāšanas līdzekļu krāpniecisku izmantošanu kibernoziedzības kontekstā, ir jāparedz deleģētas pilnvaras Komisijai, lai tā ar deleģētajiem aktiem reglamentētu informācijas apmaiņas matricu un standartizētus datus ziņošanai par izmeklēšanā esošajām lietām. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Attiecībā uz preventīviem pasākumiem Komisija paziņojumā atsaucas uz līdzīgu pieeju, kas izmantota Direktīvas 2011/93/ES noteikumos, taču EESK uzskata, ka, pirmkārt, būtu vajadzīga lielāka skaidrība par pienākumiem, kas saistīti ar preventīviem pasākumiem, un, otrkārt, būtu jāparedz vairāki pienākumi attiecībā uz sabiedrības informēšanu par cēloņiem, risku un individuāliem preventīviem pasākumiem, lai novērstu ar maksājumu finanšu instrumentiem saistītu krāpšanu, kurā kibernoziedzības tīkli izmanto lamatas. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Šajā jomā ir jāattīsta specializācija, izmantojot izmeklēšanā gūtās ekspertzināšanas un balstoties uz pieredzes apmaiņu, lai, pirmkārt, uzlabotu vispārējās izglītības iestāžu absolventu izvēles kursos iegūtās vispārējās prasmes un, otrkārt, ir jāizveido prasmju satvars speciālistiem un izmeklētājiem, izmantojot specializētas apmācības programmas. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Ir svarīgi, lai šā noziedzības veida apkarošanas nolūkā uz vietas notiktu efektīva sadarbība. Šī sadarbība ir jāorganizē dažādās jomās un iespēju robežās tajā jāiesaista visas ieinteresētās personas. Tai jābūt vērstai ne tikai uz šā smagā noziedzības veida apkarošanu, bet arī uz novēršanu, turklāt gan valsts, gan pārrobežu mērogā. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Tā kā direktīvas priekšlikumā nav pienācīgi skatīta situācija, kurā iesaistītas arī jurisdikcijas ārpus ES, un citu starptautiskās tiesiskās sadarbības juridisko instrumentu izmantošanas nosacījumi, ir jāizstrādā paredzams un noteikts procesuālais satvars. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Lai gan izskatāmā regulējuma joma attiecas uz sadarbību izmeklēšanā un tiesisko sadarbību ar datoriem saistītas krāpšanas gadījumos, svarīgi ir ieviest preventīvus mehānismus un informēt sabiedrību par likumpārkāpēju darbības veidiem, izmantojot dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu rīkotās izpratnes veidošanas kampaņas. Tāpēc regulējuma priekšlikuma nobeiguma noteikumos ir jāiekļauj atsauce uz starptautiskās krimināltiesiskās sadarbības instrumentiem, kas būs minēti saistībā ar pārrobežu situācijām un izmeklēšanas kārtību, kas balstīta uz šiem instrumentiem. Procedūras aspektā tas ir lietderīgs regulatīvs instruments, kas ievieš skaidrību. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Konkrēti priekšlikumi

| 4.1. | 11. pantā par izmeklēšanas jurisdikcijas noteikšanu jāprecizē, vai pamatprincips ir likumpārkāpēja atrašanās attiecīgajā teritorijā vai arī izmantotās informācijas sistēmas atrašanās attiecīgajā teritorijā, lai nepieļautu jurisdikcijas pozitīvu konfliktu starp situāciju, kas paredzēta 11. panta 2. punkta a) apakšpunktā, kurš attiecas uz likumpārkāpēja fizisku atrašanās vietu, un situāciju, kas minēta 11. panta 2. punkta b) apakšpunktā, kad nodarījums ir izdarīts dalībvalsts teritorijā, bet izmantojot attālinātas piekļuves shēmu (remote shell). Tas varētu būt pamats divu ES dalībvalstu jurisdikcijai. 11. pantā ir jāiekļauj jauns punkts par jurisdikcijas kolīzijas novēršanu, t. i., vai nu izraugoties struktūru, kuras uzdevums būs to novērst (piemēram, Eurojust), vai norādot līdzīgu noregulējuma mehānismu (piemēram, Pamatlēmums 2009/948/TI (5)). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | 16. pants “Preventīvi pasākumi” ir jāpapildina ar dalībvalstu transponējošos tiesību aktos noteiktajiem īpašajiem pasākumiem, kas saistīti ar informācijas sniegšanas pienākumu, kas attiecas vai nu uz operatoriem, kuri laiž apgrozībā elektroniskos maksājuma līdzekļus, vai nu uz valstu regulatīvajām iestādēm, vai arī struktūrām, kuras ir atbildīgas par izglītošanu finanšu jautājumos. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Attiecībā uz direktīvas priekšlikuma 13. pantā paredzēto pienākumu izveidot mehānismu informācijas apmaiņai krāpšanas lietu izmeklēšanā ir jāizveido vienots kontaktpunkts, līdzīgi kā tas jau darīts noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas vai pārtikas nekaitīguma jomā, lai tādējādi nodrošinātu saskaņotību Eiropas līmenī. Šāds vienotais kontaktpunkts varētu būt vai nu Tieslietu ministrija, vai cita, lielākajā daļā ES jurisdikciju kompetenta struktūra. EESK uzskata, ka formulējums “atbilstīgi ziņošanas kanāli” varētu daļēji atbilst nepieciešamībai pēc efektivitātes, bet ne pēc saskaņošanas. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | 12. un 13. pantā būtu jāparedz arī labas prakses piemēru apmaiņa kibernoziegumu atklāšanas, izmeklēšanas un novēršanas jomā saistībā ar krāpšanu, kurā izmantoti elektroniskie maksāšanas līdzekļi. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Lai nodrošinātu personu aizsardzības pasākumu efektivitāti un sasniegtu mērķus, kas ir šīs iniciatīvas pamatā, proti, palielināt uzticēšanos elektroniskajiem maksāšanas līdzekļiem un panākt augstāku atbilstības un profilakses līmeni, 15. panta noteikumus vajadzētu papildināt, paredzot valsts tiesību aktos finansiālu apdrošināšanu pret krāpšanu, t. i., pienākumu izmaksāt kompensāciju 100 % apmērā cietušajiem ar datoru saistītas krāpšanas gadījumā, kas radījis kaitējumu elektronisko maksājuma līdzekļu turētājiem. Šo kompensāciju varētu saņemt pēc tam, kad pabeigta izmeklēšana, ko veikusi emitētāja iestāde kā ieinteresētā civilprasītāja puse. Šīs garantijas būtu jāattiecina arī uz kaitējumu, kas nodarīts speciālistiem, kurus pārstāv MVU, par neveiktiem norēķiniem par summām saprātīgā līmenī, kura maksimālais apmērs noteikts dalībvalstīs. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Lai nodrošinātu rezultatīvu un efektīvu cīņu pret elektronisko maksājumu līdzekļu viltošanu, direktīvā ir jāparedz pienākums ziņot par nodarījumiem, kas saistīti ar viltotiem elektroniskiem maksājuma līdzekļiem, par piemēru izmantojot ziņošanas pienākumu saistībā ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanas politiku vai regulu par personas datu aizsardzību. |
| --- | --- |

4.6.

Briselē, 2018. gada 18. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  COM(2015) 192 final.

1

(2)  Eiropas Centrālā banka, Fourth report on card fraud (“Ceturtais ziņojums par krāpšanu ar maksājumu kartēm”), 2015. gada jūlijs (jaunākie pieejamie dati).

2

Fourth report on card fraud

(3)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp.

4

(5)  OV L 328, 15.12.2009., 42. lpp.

5

---

| 8.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 197/29 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 197/29

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā saistībā ar ziņojamām pārrobežu shēmām groza Direktīvu 2011/16/ES”

(COM(2017) 335 final – 2017/0138 (CNS))

(2018/C 197/05)

| Ziņotājs: | Victor ALISTAR |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Petru Sorin DANDEA |

Ziņotājs:

Victor ALISTAR

Līdzziņotājs:

Petru Sorin DANDEA

| Apspriešanās | Eiropas Savienības Padome, 10.7.2017. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. un 115. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārā savienība, ekonomiskā un sociālā kohēzija |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 20.12.2017. |
| Pieņemts plenārsesijā | 18.1.2018. |
| Plenārsesija Nr. | 531 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 184/2/7 |

Apspriešanās

Eiropas Savienības Padome, 10.7.2017.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. un 115. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārā savienība, ekonomiskā un sociālā kohēzija

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

20.12.2017.

Pieņemts plenārsesijā

18.1.2018.

Plenārsesija Nr.

531

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

184/2/7

1.   Secinājumi un priekšlikumi

| 1.1. | Komisijas priekšlikums ietver direktīvu, ar kuru groza Direktīvu 2011/16/ES par dalībvalstu administratīvo sadarbību nodokļu jomā, un pielikumu, kurā ir uzskaitītas pazīmes, kas varētu liecināt par nodokļu agresīvu plānošanu. Tiek ierosināts, ka dalībvalstis varētu atsevišķi izmantot informācijas automātiskas apmaiņas instrumentu, lai citām dalībvalstīm nodrošinātu starpnieku iesniegtās informācijas pieejamību. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu, jo pašreizējie tiesību akti nedod iespēju dalībvalstīm apmainīties ar informāciju gadījumos, kad to uzmanības lokā nonāk nodokļu apiešanas un/vai izvairīšanās no nodokļu maksāšanas shēmas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK atzinīgi vērtē un atbalsta Eiropas Komisijas lēmumu risināt problēmu, ko rada starpnieki, kuri padara iespējamu nodokļu agresīvu plānošanu. Pateicoties direktīvas priekšlikumā ierosinātajam ziņošanas pienākumam starpnieku darbība kļūs pārredzama, un tas liks viņiem atturēties saviem klientiem piedāvāt agresīvas nodokļu plānošanas shēmas, un tādējādi mazināsies kaitējošā dalībvalstu nodokļu bāzu samazināšana. Tādā veidā tiks izveidoti vienlīdzīgi konkurences apstākļi un taisnīgums nodokļu jomā starp uzņēmumiem, kuriem ir agresīvas nodokļu plānošanas sistēma, un tiem, kuriem nav, bet kuri ir pakļauti lielākiem nodokļiem, lai kompensētu nodokļu bāzes samazināšanu atsevišķās dalībvalstīs. Tādējādi šis priekšlikums nodrošina atbildes pasākumus, ņemot vērā vairuma Eiropas uzņēmumu vēlmi pēc taisnīguma nodokļu maksātāju vidū un arvien lielākās prasības no individuālu nodokļu maksātāju puses. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Šajā kontekstā EESK atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu sniegt loģistikas un tehnisku atbalstu dalībvalstīm tāda droša centrālā direktorija īstenošanai, ko paredzēts izmantot, lai reģistrētu informāciju, uz kuru attiecas administratīvā sadarbība. Ņemot vērā agresīvas nodokļu plānošanas shēmu sarežģītību, EESK iesaka, lai Komisija atbalsta dalībvalstis arī saistībā ar tā personāla apmācību, kas atbildēs par attiecīgās informācijas reģistrēšanu un apmaiņu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Priekšlikuma darbības joma ir ļoti plaša. Ir svarīgi nodrošināt, lai direktīva būtu efektīvs līdzeklis, kas novērš nodokļu agresīvu plānošanu. Ir vajadzīgas precīzākas prasības attiecībā uz ziņojamu darījumu pazīmēm, lai novērstu pārmērīgu ziņošanu no uzņēmumiem un laikietilpīgu administrēšanu gan nodokļu administrācijām, gan nodokļu maksātājiem. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK norāda, ka prasība ievērot nesaistītu pušu darījuma principu un ESAO transfertcenu noteikšanas pamatnostādnes nebalstās uz precizitāti un neizbēgami ietver subjektīvu interpretāciju no nodokļu maksātāju un nodokļu iestāžu puses. Tāpēc EESK aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt atbilstošas un konstruktīvas norādes par to, vai darījumi šīm pazīmēm atbilst vai ne. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK norāda, ka nodokļu maksātājam ir galīgā atbildība par ierosinātās direktīvas ievērošanu. Lai izpildītu proporcionalitātes prasību, administratīvās izmaksas ir pēc iespējas jāsamazina attiecībā uz visu lielumu uzņēmumiem. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK aicina Komisiju pārskatīt piecu dienu ziņošanas termiņu ar mērķi nodrošināt, lai struktūrvienības, uz kurām attiecas ziņošanas pienākums, spētu to ievērot un lai vienlaikus tas atbilstu efektīvas ziņošanas politikas mērķim. Tāpēc šī termiņa pagarināšana būtu gan nepieciešama, gan samērīga. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Ar direktīvas priekšlikumu nav atrisināti vairāki jautājumi, piemēram, kā to paredzēts piemērot nodokļa maksātājiem digitālajā ekonomikā, ņemot vērā to, cik sarežģīti ir noteikt viņu kā nodokļu maksātāju fizisko klātbūtni konkrētu dalībvalstu jurisdikcijās. Problemātiska ir arī to kritēriju skaidrība, kas priekšlikumā noteikti ar mērķi nodrošināt vienotu pieeju dalībvalstu noteikumos, ar kuriem paredz sodus par ziņošanas pienākuma neievērošanu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komiteja vēlētos uzsvērt, ka ziņošanas mehānismi biežu pārmaiņu dēļ nedrīkst radīt nestabilitāti nodokļu likumdošanā un ka ir jāņem vērā fakts, ka tiešā nodokļu uzlikšana ir dalībvalstu likumdošanas kompetencē. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Komisijas priekšlikums

| 2.1. | Globalizācija ir palielinājusi kapitāla mobilitāti līdz agrāk nepieredzētam līmenim. Šajā kontekstā un ņemot vērā beidzamo gadu laikā piedzīvotos skandālus (1) attiecībā uz uzņēmumiem un jurisdikcijām, kas ir stimulējuši agresīvas nodokļu plānošanas sistēmas, kuru rezultātā bieži vien dalībvalstīs ir samazinājusies nodokļu bāze, Komisija par vienu no galvenajām savas darba kārtības prioritātēm ir noteikusi cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un pret nodokļu agresīvu plānošanu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komisijas priekšlikums ietver direktīvu, ar kuru groza Direktīvu 2011/16/ES par dalībvalstu administratīvo sadarbību nodokļu jomā, un pielikumu, kurā ir uzskaitītas pazīmes, kas varētu liecināt par nodokļu agresīvu plānošanu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ar direktīvas priekšlikumu tiek ieviesta ziņošanas prasība iestādēm un speciālistiem, kas sniedz nodokļu plānošanas konsultācijas un kas direktīvā tiek saukti par starpniekiem. Tie var būt nodokļu konsultanti, bankas, reitingu aģentūras un citi, kas atbilst starpnieku definīcijai, proti, tās “ir personas, kurām ir atbildība pret nodokļu maksātāju par ziņojamas pārrobežu shēmas vai šādu shēmu virknes nodokļu aspekta īstenošanas plānošanu, popularizēšanu, organizēšanu vai vadīšanu, kad tās sniedz ar nodokļiem saistītus pakalpojumus”. Noteiktos apstākļos pienākums iesniegt informāciju kļūst ir nodokļu maksātāja atbildībā. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Struktūrvienībām, personām un uzņēmumiem, kas sniedz konsultācijas nodokļu plānošanas jomā, tiks noteikta prasība atklāt informāciju par ziņojamu pārrobežu shēmu vai shēmu virkni ne vēlāk kā piecas dienas pēc tam, kad šī shēma ir kļuvusi pieejama īstenošanai. Ir jānodrošina šīs informācijas pieejamība attiecīgajām nodokļu iestādēm, un uz to attieksies automātiska informācijas apmaiņa starp dalībvalstu nodokļu iestādēm. Automātiskā apmaiņa tiks īstenota reizi ceturksnī. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisija uzskata, ka direktīvai būs atturoša ietekme uz starpniekiem, kuri sniedz konsultācijas par nodokļu agresīvu plānošanu, un ka tādējādi samazināsies nodokļu agresīvas plānošanas prakse. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komisija apsvēra trīs savu politikas mērķu īstenošanas risinājumus: (nesaistošs) ieteikums dalībvalstīm valsts tiesību aktos ieviest noteikumus par obligātu informācijas atklāšanu; rīcības kodekss starpniekiem; vai ES direktīva, kurā dalībvalstīm būtu noteikta prasība ieviest obligātu informācijas atklāšanas režīmu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komisija ir izvēlējusies izmantot direktīvu ar mērķi nodrošināt šo pasākumu, kas vērsti uz agresīvas nodokļu plānošanas apkarošanu, vienveidīgu ieviešanu visās dalībvalstīs. Komisijas iniciatīva atbilst ESAO BEPS projekta 12. darbībai, kurā ir ieteikts kavēt to starpnieku darbību, kuri sniedz uzņēmumiem konsultācijas par nodokļu agresīvu plānošanu; ar to tiek ieviests instrumentu kopums šā pasākuma īstenošanai praksē. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Komisijas priekšlikuma pamatā ir šādi principi: nodokļu maksātāja un nodokļu iestādes dialogs un viņu atklāta sadarbība vienotā tirgus līmenī. Ieviešamais mehānisms ir iepriekšēja paziņošana par potenciāli agresīviem nodokļu plānošanas darījumiem atbilstoši četriem standarta rādītāju veidiem (vai pazīmēm), kuri uzskaitīti direktīvas priekšlikuma pielikumā. Vajadzētu būt skaidram, ka vienkārša paziņošana par shēmu nenozīmē automātisku prezumpciju par nodokļu agresīvu plānošanu, bet gan dialoga uzsākšanu starp nodokļu maksātāju un nodokļu jurisdikciju. Tādējādi Komisija ir izvēlējusies preventīvu pieeju, ar kuru būtu jāsamazinās riskam, ka nodokļu maksātāju varētu skart sankcijas. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Direktīvas priekšlikumā Komisija ir arī noteikusi tiešu iepriekšējas ziņošanas pienākumu pašiem nodokļu maksātājiem, ja potenciāli agresīva nodokļu plānošanas shēma vai darījums tiek īstenots pēc iekšēja priekšlikuma, bez starpnieka iesaistes vai konsultācijas, vai ja starpniekam vai konsultantam ir jāievēro konfidencialitātes klauzula vai viņu aizsargā valsts tiesību akti par dienesta noslēpumu, vai, treškārt, ja starpnieks vai konsultants nav dalībvalsts jurisdikcijā. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Vispārīgas un īpašas piezīmes

| 3.1. | EESK atzinīgi vērtē un atbalsta Eiropas Komisijas lēmumu risināt problēmu, ko rada starpnieki, kuri padara iespējamu nodokļu agresīvu plānošanu. Pateicoties direktīvas priekšlikumā ierosinātajam ziņošanas pienākumam starpnieku darbība kļūs pārredzama, un tas liks viņiem atturēties klientiem piedāvāt nodokļu plānošanas shēmas, kas mākslīgi samazina nodokļa summu, ko viņi maksā. Rezultātā ar šīs direktīvas palīdzību samazināsies kaitējošā dalībvalstu nodokļu bāzu samazināšana. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ar šo direktīvas priekšlikumu tiek pieņemts, ka nodokļu maksātāji ir godīgi, nevis vēlas izvairīties no nodokļiem. Būtu jāuzsver, ka ziņošana par nodokļu shēmām, kuras potenciāli varētu kvalificēt kā nodokļu agresīvu plānošanu, nenozīmē, ka agresīva nodokļu plānošana patiešām ir notikusi. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ar Komisijas priekšlikuma palīdzību būtu jāizveidojas vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem un taisnīgumam nodokļu jomā starp uzņēmumiem, kuriem ir agresīvas nodokļu plānošanas sistēma, un tiem, kuriem nav, bet kuri ir pakļauti augstākiem nodokļiem, lai kompensētu nodokļu bāzes samazināšanu atsevišķās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Priekšlikuma darbības joma ir ļoti plaša. Ir svarīgi nodrošināt, lai direktīva būtu efektīvs līdzeklis, kas novērš nodokļu agresīvu plānošanu. Ir vajadzīgas precīzākas prasības attiecībā uz ziņojamu darījumu pazīmēm, lai novērstu pārmērīgu ziņošanu no uzņēmumiem un laikietilpīgu administrēšanu gan nodokļu administrācijām, gan nodokļu maksātājiem. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Jāizvairās no plašas interpretācijas, un tāpēc ir vajadzīgas papildu norādes no Komisijas un dalībvalstu puses, lai priekšlikums būtu efektīvs. Tas jo īpaši attiecas uz nesaistītu pušu darījuma principa un ESAO transfertcenu noteikšanas pamatnostādņu piemērošanu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Turklāt ar direktīvas priekšlikumu nav atrisināti vairāki jautājumi, piemēram, kā to paredzēts piemērot nodokļa maksātājiem digitālajā ekonomikā, ņemot vērā to, cik sarežģīti ir noteikt viņu kā nodokļu maksātāju fizisko klātbūtni konkrētu dalībvalstu jurisdikcijās. Problemātiska ir arī to kritēriju skaidrība, kas priekšlikumā noteikti ar mērķi nodrošināt vienotu pieeju dalībvalstu noteikumos, ar kuriem paredz sodus par ziņošanas pienākuma neievērošanu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK uzskata, ka ir vajadzīgs plašāks ietekmes novērtējums, lai nodrošinātu, ka ierosinātā direktīva ir samērīga. Ir nepieciešams novērtēt to, cik laikietilpīgi būtu nodokļu iestādēm un starpniekiem/uzņēmumiem ievērot direktīvas noteikumus. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komisija ierosina, ka dalībvalstis varētu atsevišķi izmantot automātiskas informācijas apmaiņas instrumentu, lai citām dalībvalstīm nodrošinātu starpnieku iesniegtās informācijas pieejamību. EESK atbalsta Komisijas priekšlikumu, jo pašreizējie tiesību akti nedod iespēju dalībvalstīm apmainīties ar informāciju gadījumos, kad to uzmanības lokā nonāk nodokļu apiešanas un/vai izvairīšanās no nodokļu maksāšanas shēmas. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESK aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt direktīvas par strīdu izšķiršanu savlaicīgu un efektīvu īstenošanu (2). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESK ir pārliecināta, ka, izmantojot nodokļu agresīvas plānošanas shēmas, daži ar pārrobežu darbību saistīti uzņēmumi ievērojamu daļu savas noteiktā dalībvalstī gūtās peļņas novirza uz jurisdikcijām, kur nodokļu likmes ir zemākas, tādējādi mākslīgi samazinot dalībvalstu nodokļu bāzes un radot nopietnus izkropļojumus iekšējā tirgū. Tāpēc Komiteja atbalsta Komisijas priekšlikumu, ka dalībvalstīm jāiekļauj savos tiesību aktos sankcijas par direktīvas pārkāpšanu. Šīs sankcijas jāpiemēro gan starpniekiem, gan nodokļu maksātājiem, kuri izmanto agresīvas nodokļu plānošanas shēmas. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Ņemot vērā iepriekš minēto, EESK aicina Komisiju direktīvas priekšlikumā iekļaut skaidrus noteikumus, lai noteiktu iespējamos kritērijus, kas paredz nodokļu maksātāju un starpnieku, kuri izmanto agresīvas nodokļu plānošanas shēmas, atbildību, un aicina ļaut dalībvalstīm noteikt attiecīgo sankciju līmeni. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Ir svarīgi, lai Komisija aizsargātu Eiropas uzņēmumus un brīvu konkurenci vienotajā tirgū, tostarp taisnīgu nodokļu sloga sadalījumu. EESK tāpēc mudina Komisiju noteikt jomas, kurās ar deleģēto aktu palīdzību ir iespējams papildināt to pazīmju kategorijas, kas raksturīgas agresīvas nodokļu plānošanās shēmām un noteiktas pielikumā. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Komiteja vēlētos uzsvērt, ka ziņošanas mehānismi biežu pārmaiņu dēļ nedrīkst radīt nestabilitāti nodokļu likumdošanā un ka ir jāņem vērā fakts, ka tiešā nodokļu uzlikšana ir dalībvalstu likumdošanas kompetencē. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Šajā kontekstā EESK atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu sniegt loģistikas un tehnisku atbalstu dalībvalstīm tāda droša centrālā direktorija īstenošanai, ko paredzēts izmantot, lai reģistrētu informāciju, uz kuru attiecas administratīvā sadarbība. Ņemot vērā dažu agresīvas nodokļu plānošanas shēmu sarežģītību, EESK iesaka Komisijai atbalstīt dalībvalstis arī saistībā ar tā personāla apmācību, kas atbildēs par attiecīgās informācijas reģistrēšanu un apmaiņu. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EESK aicina Komisiju pārskatīt piecu dienu ziņošanas termiņu ar mērķi nodrošināt, lai struktūrvienības, uz kurām attiecas ziņošanas pienākums, spētu to ievērot un lai vienlaikus tas atbilstu efektīvas ziņošanas politikas mērķim. Tāpēc šī termiņa pagarināšana būtu gan nepieciešama, gan samērīga. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EESK aicina Komisiju pārskatīt ierosinātos termiņus direktīvas īstenošanas novērtēšanai, lai ziņojums tiktu sagatavots reizi divos gados, un šo ziņojumu padarīt publiski pieejamu Eiropas nodokļu maksātājiem un pilsoņiem. Ņemot vērā ievērojamo administratīvo darbu, EESK uzskata, ka šis divu gadu ziņojums nodrošinās pārredzamību, ja, nepārkāpjot uzņēmumu likumīgās tiesības, tas ietvers kvantitatīvu datu apkopojumu. |
| --- | --- |

3.16.

Briselē, 2018. gada 18. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  Luxleaks, Panama and Paradise Papers.

1

Luxleaks, Panama and Paradise Papers

(2)  Priekšlikums Padomes direktīvai par nodokļu dubultās uzlikšanas strīdu izšķiršanas mehānismiem Eiropas Savienībā un EESK atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes direktīvai par nodokļu dubultās uzlikšanas strīdu izšķiršanas mehānismiem Eiropas Savienībā” (OV C 173, 31.5.2017., 29. lpp.).

2

---

| 8.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 197/33 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 197/33

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ieteikums Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku”

(COM(2017) 770 final)

(2018/C 197/06)

| Ziņotājs: | Javier DOZ ORRIT |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Javier DOZ ORRIT

| Apspriešanās | Eiropas Komisija, 18.1.2018. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 20.12.2017. |
| Pieņemts plenārsesijā | 18.1.2018. |
| Plenārsesija Nr. | 531 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 182/2/5 |

Apspriešanās

Eiropas Komisija, 18.1.2018.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

20.12.2017.

Pieņemts plenārsesijā

18.1.2018.

Plenārsesija Nr.

531

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

182/2/5

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē to, ka uzsvars ir likts uz ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi, noturību un konverģenci kā politikas mērķiem Eiropas Komisijas ieteikumā par eurozonas politiku (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK norāda: lai gan ekonomikas atlabšana eurozonā kopš pagājušā gada pastiprinājusies, tā joprojām ir vāja, nepilnīga un netipiska, kā minēts Eiropas Komisijas rudens prognozē (2). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Neraugoties uz radīto darbvietu skaita pieaugumu, gan Eiropas Komisija, gan Eiropas Centrālā banka sniedz plašus pierādījumus tam, ka joprojām vērojams būtisks darba tirgus panīkums; šā faktora dēļ atalgojuma pieaugums ir samērā vājš salīdzinājumā ar spēcīgo ekonomikas atlabšanu. Pastāvīgais bezdarbs un nepietiekamā nodarbinātība eurozonā rada prasmju un ražošanas spēju zudumu šajās dalībvalstīs un nopietni apdraud sociālo iekļaušanu, labklājību un līdztiesību. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Turklāt ieguldījumu apjoms eurozonā joprojām ir zemāks par 2008. gada līmeni, tādējādi arī veicinot būtiskus ražošanas potenciāla zudumus daudzās eurozonas dalībvalstīs. Pastāvīgais eurozonas tekošā konta pārpalikums salīdzinājumā ar pārējo pasauli arī liecina, ka iekšzemes pieprasījums eurozonā joprojām ir zems. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK atzīst, ka augstā valstu parāda un privātā sektora parāda līmeņa dēļ eurozonas ekonomika ir neaizsargāta, un atzīst nepieciešamību parādu samazināt. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pēc iepriekš minēto faktoru radīto relatīvo iespēju un risku rūpīgas apsvēršanas EESK nepiekrīt Eiropas Komisijas priekšlikumam par kopumā neitrālu fiskālo nostāju un tā vietā ierosina pieņemt pozitīvu fiskālo nostāju aptuveni 0,5 % apmērā no IKP. Ņemot vērā Komisijas prognozēto izaugsmes palēnināšanās iespējamību 2017.–2019. gada periodā, paziņotās izmaiņas ECB monetārajā politikā, kā arī skaidra ieguldījumu deficīta un pasaules tirdzniecības un ģeopolitisko risku saglabāšanos, būtu arī nepieciešams monetārās politikas vietā pievērsties fiskālajai politikai. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Fiskāls stimuls, kas būtu vērsts uz publiskajiem ieguldījumiem, nodrošinātu spēcīgāku pieprasījumu īstermiņā, kā arī paplašinātu izaugsmes potenciālu ilgtermiņā, tādējādi risinot jautājumu par valsts parāda atmaksājamību. Šādiem publiskajiem ieguldījumiem jābūt vērstiem ne tikai uz infrastruktūru, bet arī uz izglītības un prasmju politiku (sociālie ieguldījumi), tādējādi palīdzot īstenot dažus no principiem, kuri ietilpst nesen pieņemtajā Eiropas sociālo tiesību pīlārā. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK ierosina gādāt par to, ka saistība ar fiskālo noteikumu piemērošanu Eiropas Komisija no budžeta bilances aprēķiniem izslēdz publiskos izdevumus ieguldījumu jomā. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisijas ieteikumā skaidri minēta nepieciešamība piešķirt prioritāti strukturālajām reformām, ar ko ne vien palielinās ražīgumu un izaugsmes potenciālu, uzlabos uzņēmējdarbības vidi un atbalstīs ieguldījumus, bet arī atbalstīs kvalitatīvu darbvietu radīšanu un nevienlīdzības samazināšanu saskaņā ar aicinājumiem, kuri pausti iepriekšējos EESK atzinumos (3). Tā atkārtoti uzsver: lai nodrošinātu iedzīvotāju būtisku atbalstu eurozonas atjaunošanai un šajā sakarā nepieciešamo strukturālo reformu īstenošanai, būtu jāstiprina šo reformu sociālais aspekts un jāizmanto eurozonas pārvaldības metodes, kuras būtu demokrātiskas un pārredzamas un kuru mērķis būtu nodrošināt ekonomisko labklājību un augstu dzīves līmeni. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK pauž atzinību Eiropas Komisijai saistībā ar dalībvalstu aicināšanu novērst nodokļu apiešanu, cita starpā turpinot darbu, kas attiecas uz kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB). Ekonomisku, politisku un ētisku iemeslu dēļ tā arī uzskata par prioritāti Eiropas iestāžu un dalībvalstu īstenotus efektīvus pasākumus (tādus, par kuriem jau panākta vienošanās, un jaunus pasākumus), kuru mērķis ir novērst izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un nodokļu oāžu nelikumīgās darbības. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESK atbalsta nepieciešamos pasākumus ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) padziļināšanai, tostarp to, ka pilnībā un ātri izveido banku savienību – Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmu, vienotā noregulējuma fonda kopīgo atbalsta mehānismu un Eiropas finanšu uzraudzības sistēmu, kas ļautu novērst risku uzkrāšanos, – un kapitāla tirgu savienību. Tas ne tikai sekmētu efektīvāku un daudzveidīgāku ekonomikas finansēšanu, bet arī vienlaikus uzlabotu ekonomikas un finanšu sistēmas drošību un stabilitāti un tās noturību pret satricinājumiem, pateicoties lielākai riska dalīšanai ar privāto sektoru pārrobežu līmenī un lielākai finanšu integrācijai. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Saskaņā ar iepriekšējo atzinumu ECO/435 EESK atkārtoti uzsver viedokli, ka euro ir visas ES valūta, un uzsver nepieciešamību veikt šādus pasākumus:






  — | izveidot fiskālo savienību, |
| --- | --- | --- |

1.12.

—

izveidot fiskālo savienību,

| — | stiprināt dalībvalstu atbildību un apņemšanos pildīt EMS uzliktos pienākumus, |
| --- | --- |

—

stiprināt dalībvalstu atbildību un apņemšanos pildīt EMS uzliktos pienākumus,

| — | ieviest strukturālās reformas Eiropas pusgada platformas ietvaros, |
| --- | --- |

—

ieviest strukturālās reformas Eiropas pusgada platformas ietvaros,

| — | vēl vairāk stiprināt ekonomikas koordinēšanu un pārvaldību un izveidot Eiropas Monetāro fondu, |
| --- | --- |

—

vēl vairāk stiprināt ekonomikas koordinēšanu un pārvaldību un izveidot Eiropas Monetāro fondu,

| — | uzlabot finanšu starpniecības sistēmu, lai, optimizējot EIB, EIF un ESIF 2.0 lomu, veicinātu reālos ilgtermiņa ieguldījumus, |
| --- | --- |

—

uzlabot finanšu starpniecības sistēmu, lai, optimizējot EIB, EIF un ESIF 2.0 lomu, veicinātu reālos ilgtermiņa ieguldījumus,

| — | nodrošināt lielāku EMS noturību, lai tai būtu lielāka ietekme pasaulē. |
| --- | --- |

—

nodrošināt lielāku EMS noturību, lai tai būtu lielāka ietekme pasaulē.

2.   Priekšvēsture

| 2.1. | Pēc debašu par Eiropas nākotni uzsākšanas un saistīto pārdomu dokumentu publicēšanas, jo īpaši par EMS padziļināšanu un ES sociālās dimensijas nākotni, un pēc Eiropas sociālo tiesību pīlāra pieņemšanas Gēteborgā notikušajā Sociālo lietu samitā Eiropas Komisija publicēja gada izaugsmes pētījumu, kuram pievienots ieteikums par eurozonas politiku 2018. gadam. Eiropas Komisijas galvenie ieteikumi ir izklāstīti turpmākajos punktos. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Īstenot politiku, kas sekmē ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi un uzlabo noturību, līdzsvarošanu un konverģenci. Dalībvalstīm, kurās ir tekošā konta deficīts vai liels ārējais parāds, būtu papildus jāiegrožo darbaspēka vienības izmaksu pieaugums. Dalībvalstīm ar tekošā konta pārpalikumu būtu vēl vairāk jāveicina algu pieaugums un prioritārā kārtā jāīsteno pasākumi, kas veicina ieguldījumus, atbalsta iekšzemes pieprasījumu un sekmē līdzsvarošanu eurozonā. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Panākt kopumā neitrālu fiskālo nostāju eurozonas kopējā līmenī un līdzsvarotu politikas pasākumu kopumu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Īstenot reformas, kas sekmē kvalitatīvu darbvietu radīšanu, vienlīdzīgas iespējas un piekļuvi darba tirgum, taisnīgus darba apstākļus un sociālo aizsardzību un iekļaušanu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Turpināt darbu, lai pabeigtu banku savienības izveidi attiecībā uz riska samazināšanu un riska dalīšanu, tostarp Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmas izveidi, ieviešot praksē vienotā banku noregulējuma fonda kopīgo atbalsta mehānismu un nostiprinot Eiropas finanšu uzraudzības sistēmu, lai novērstu risku uzkrāšanos. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Veikt pasākumus, lai reāli paātrinātu ienākumus nenesošu aizdevumu līmeņa kritumu, pamatojoties uz Padomes (Ecofin) rīcības plānu, un sekmētu aizņemto līdzekļu īpatsvara sakārtotu samazināšanu dalībvalstīs, kurās ir uzkrāts liels privātā sektora parāds. Veicināt ES kapitāla tirgu integrāciju un attīstību, lai atbalstītu reālās ekonomikas izaugsmi, vienlaikus aizsargājot finanšu tirgus stabilitāti. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Panākt strauju progresu EMS izveides pabeigšanā. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Vispārīgas un īpašas piezīmes

| 3.1. | Ražošanas apjoma pieaugums ir kļuvis straujāks salīdzinājumā ar iepriekšējām Eiropas Komisijas prognozēm un ir vērojams lielākā skaitā eurozonas dalībvalstu nekā iepriekšējā gadā. Tomēr būtu jāņem vērā trīs turpmāk minētie apsvērumi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pirmkārt, šī atlabšanas paātrināšanās notiek pēc relatīvi ilga stagnācijas perioda eurozonā kopumā, salīdzinot ar tādām ekonomikas sistēmām kā ASV. Šī stagnācija un eurozonas ekonomikas politikas nespēja to mazināt ir radījusi nopietnu ekonomisko un sociālo kaitējumu daudzās eurozonas daļās un mazinājusi iedzīvotāju ticību ES spējai nodrošināt labklājību. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Otrkārt, rudens prognozēs Eiropas Komisija paredz, ka 2017. gadā ražošanas apjoma pieauguma līmenis 2,2 % apmērā, visticamāk, būs augstākais rādītājs salīdzinājumā ar 2018. un 2019. gadu, kad tiek prognozēts neliels pieauguma samazinājums – prognozētais pieaugums ir attiecīgi 2,1 % un 1,9 %. Iekšzemes pieprasījums eurozonā, kā apliecina ļoti augstais tekošā konta pārpalikums salīdzinājumā ar pārējo pasauli, saglabājas neliels: paredzams, ka, lai gan privātā patēriņa apjoms pieaug, šis pieaugumus palēnināsies, bet ieguldījumu nepietiekamība saglabājas joprojām. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Treškārt, atlabšana ir bijusi atkarīga no plašas un netradicionālas monetārās politikas atbalsta; šādu politiku līdz šim aktīvi nodrošinājusi ECB, nevajadzīgi ierobežojot fiskālo politiku. ECB nesen paziņojusi par šīs netradicionālās politikas pakāpenisku pārtraukšanu. Lai gan tas nebūt nenozīmē, ka monetārās politikas atbalsts tiks samazināts, tādas fiskālās politikas nepieciešamība, ar ko vairāk atbalstītu atlabšanu, nav mazinājusies. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Papildus monetārās politikas izmaiņām un paredzētajam izaugsmes palēninājumam pēc 2018. gada pastāv arī citi iemesli tādas mēreni pozitīvas fiskālās nostājas ierosināšanai eurozonā, kuru EESK noteiktu 0,5 % apmērā no IKP, proti, pastāvīgais ieguldījumu deficīts, kas nav vērojams citos pasaules ekonomiskajos reģionos, pārāk augsts bezdarba līmenis (9,1 % 2017. gadā) un pastāvīgie ģeopolitiskie riski un riski pasaules tirdzniecībā saistībā ar protekcionisma politikas parādīšanos, jo īpaši no ASV puses. Tādēļ ir nepieciešams politikas pasākumu kopums, kura ietvaros tiek izmantoti visi instrumenti, kas veicina ilgtspējīgu izaugsmi. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESK uzskata, ka tāda fiskālā nostāja eurozonai kopumā, kas ir nedaudz ekspansīvāka par Eiropas Komisijas pašreiz piedāvāto, būtu vērtīga atlabšanai un ilgtermiņā saderīga ar valsts parāda atmaksājamību. Ieguldījumu (ietverot sociālos ieguldījumus) zelta likuma piemērošana fiskālo noteikumu īstenošanā šajā sakarā būtu noderīga un radītu labvēlīgus apstākļus iekļaujošākai izaugsmei un augšupvērstai konverģencei. Tikpat svarīgi ir veicināt sociāli atbildīgus ieguldījumus un ieguldījumus, kas paredzēti ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanai. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESK pilnībā piekrīt Komisijas kritērijam attiecībā uz nepieciešamību valstīs ar fiskālo telpu un maksājumu bilances pārpalikumu palielināt publisko ieguldījumu līmeni, jo tas radītu būtisku pozitīvu ietekmi pārējā eurozonā. Ilgtermiņa ietekme uz IKP pārsniegtu īstermiņa ietekmi, jo ar publiskajiem ieguldījumiem palielinātu privātā kapitāla un darbaspēka ražīgumu ilgstošā laikposmā (4). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas aicinājumu dalībvalstīm, kurās ir tekošā konta deficīts un liels ārējais parāds, koncentrēties ne vien uz ražīguma pieaugumu, bet arī uz uzņēmējdarbības vides uzlabošanu. Šajā sakarā EESK norāda, ka jānodrošina no ražīguma pieauguma izrietošo ienākumu un labklājības resursu taisnīga pārdale, jo tas paver iespēju palielināt līdztiesību un pozitīvi ietekmēt iekšzemes un kopējo pieprasījumu eurozonā. Ir svarīgi stimulēt iekšzemes pieprasījumu, jo tas ir nepieciešams priekšnosacījums izaugsmes sekmēšanai un krīzes pārvarēšanai. Algu, jo īpaši viszemāko algu, palielināšana patlaban ir viens no svarīgākajiem instrumentiem, lai Eiropas ekonomikā un sabiedrībā sasniegtu šos mērķus. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Fiskālās politikas koordinēšana būtu jāpapildina ar progresu nodokļu saskaņošanas jomā, kurā viens no galvenajiem mērķiem ir nodokļu apiešanas novēršana ES. EESK atbalsta KKUINB direktīvas steidzamu pieņemšanu. Šis instruments nepieciešams, lai īstenotu pasākumus, ar ko novērsīs vairāku starptautisku uzņēmumu īstenoto skandalozo izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, kuras dēļ valstu budžetā nenonāk 40–60 miljardi EUR (5) un kura vienlaikus ļauj negodīgi konkurēt ar uzņēmumiem, kas pilda nodokļu maksāšanas saistības. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija vai nodokļu oāzēs īstenotu nelikumīgu darbību kopums nodrošina tādu summu apriti, kas ir daudz lielākas par iepriekšējā punktā minētajām, un tas rada publisko finanšu zaudējumus laikā, kad šādi līdzekļi ir īpaši nepieciešami. EESK uzskata, ka ES iestāžu un dalībvalstu prioritātei jābūt pasaules mēroga cīņas vadīšanai pret šiem noziegumiem un jau apstiprināto tiesību aktu steidzamai īstenošanai, lai cīnītos pret šiem noziegumiem un pieņemtu jebkādus pasākumus, kas nepieciešami to ievērojamai samazināšanai. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESK uzskata, ka strukturālajās reformās prioritāte būtu jāpiešķir tām reformām, kas atbilstīgos uzņēmējdarbības apstākļos sekmē ražīguma pieaugumu, kā arī pastiprina darbvietu drošību un sociālās aizsardzības sistēmu. Mūsdienu pasaulē neviena eurozonas valsts nevar konkurēt, pamatojoties uz zemu atalgojumu un nestabilu nodarbinātību. Uzsvars būtu jāliek uz reformām, kas apvieno nodarbinātības elastīgumu un drošību, lai uzlabotu un radītu stimulus, kuri sekmē prasmes un inovāciju. Darba tirgus reformām vajadzētu veicināt lielāku nodarbinātības stabilitāti, jo tas palīdzēs uzlabot gan piedāvājuma, gan pieprasījuma pusi eurozonas ekonomikā, pat īstermiņā. Ar reformām būtu jāsekmē arī kolektīvās sarunas, kas balstītas uz sociālo partneru autonomiju, un sociālais dialogs. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESK uzskata, ka piedāvātos pasākumus banku savienības izveides pabeigšanai ir svarīgi veikt, lai atvieglotu slogu, kas gulstas uz valstu valdību budžetiem, kā arī lai nodrošinātu banku sistēmas stabilitātes sniegto labumu sabiedrībai. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Būtu jāparedz arī pasākumi kapitāla tirgu savienības izveidei. Kapitāla tirgu savienība kopā ar banku savienību ļautu paplašināt un dažādot ekonomikas finansēšanas avotus. Lielāka riska dalīšana ar privāto sektoru pārrobežu līmenī un lielāka finanšu integrācija uzlabotu ekonomikas un finanšu sistēmas drošību un stabilitāti, kā arī tās noturību pret satricinājumiem. Turklāt attiecīgajā gadījumā tiks efektīvāk kompensētas ekonomikas satricinājumu asimetriskās sekas, un tas dos labumu visām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Ņemot vērā iepriekšminēto, EESK vēlreiz uzsver: lai papildinātu politikas jomas, kuru mērķis ir atjaunot izaugsmi, ārkārtīgi svarīgi ir risināt jautājumu par bankām ieņēmumus nenesošiem aizdevumiem. Nekavējoties būtu jāveic pasākumi, lai risinātu šo problēmu, vienlaikus ņemot vērā patērētāju tiesību aizsardzības apsvērumus. |
| --- | --- |

3.14.

Briselē, 2018. gada 18. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  Ieteikums Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku, COM(2017) 770 final.

1

(2)  European Economic Forecast – Autumn 2017 (Eiropas prognozes ekonomikā – 2017. gada rudens), Eiropas Komisija, 2017. gada novembris.

2

European Economic Forecast – Autumn 2017

(3)  Saistībā ar to skatiet šādus EESK atzinumus: “Eurozonas ekonomikas politika (2016)”, OV C 177, 18.5.2016., 41. lpp., “Eurozonas ekonomikas politika (2017)”, OV C 173, 31.5.2017., 33. lpp., un “Eurozonas ekonomikas politika (2017)” (atzinuma papildinājums), OV C 81, 2.3.2018., 216. lpp.

3

(4)  Komisijas dienestu darba dokuments Analysis of the Euro Area economy, kas pievienots ieteikumam Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku, SWD(2017) 660 final, 5. lpp.

4

Analysis of the Euro Area economy

(5)  Komisijas dienestu darba dokuments, turpat, 9. lpp.

5

---

| 8.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 197/38 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 197/38

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1071/2009 un Regulu (EK) Nr. 1072/2009, lai tās pielāgotu norisēm nozarē”

(COM(2017) 281 final – 2017/0123 (COD))

(2018/C 197/07)

| Ziņotāji: | Stefan BACK un Pasi MOISIO |
| --- | --- |

Ziņotāji:

Stefan BACK un Pasi MOISIO

| Apspriešanās | Eiropas Parlaments, 15.6.2017.
  Eiropas Savienības Padome, 20.6.2017. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | LESD 91. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 4.1.2018. |
| Pieņemts plenārsesijā | 18.1.2018. |
| Plenārsesija Nr. | 531 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 221/3/2 |

Apspriešanās

Eiropas Parlaments, 15.6.2017.

Eiropas Savienības Padome, 20.6.2017.

Juridiskais pamats

LESD 91. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

4.1.2018.

Pieņemts plenārsesijā

18.1.2018.

Plenārsesija Nr.

531

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

221/3/2

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atkārtoti pauž atbalstu priekšlikuma un visa mobilitātes tiesību aktu kopuma mērķim, proti, stiprināt Eiropas mobilitātes nozares konkurētspēju, tostarp nodrošinot sociāli taisnīgu un konkurētspējīgu iekšējo tirgu autopārvadājumu pakalpojumiem (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija uzsvaru liek uz tīru, sadarbīgu un savienotu mobilitāti, kurā ir iespējamas ilgtspējīgas un efektīvas multimodālas izvēles, un ka Komisija atzīst autopārvadājumu būtisko nozīmi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tāpēc EESK atzinīgi vērtē to, ka priekšlikuma mērķis ir nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus nesadrumstalotā autopārvadājumu iekšējā tirgū, novērst pārmērīgu administratīvo slogu uzņēmumiem, uzlabot tiesiskā regulējuma skaidrību un izpildi, kā arī vērsties pret ļaunprātīgu izmantošanu, piemēram, “pastkastītes” uzņēmumu izmantošanu, nepārredzamiem uzņēmējdarbības modeļiem un nelikumīgu kabotāžu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESK atbalsta priekšlikuma mērķus, proti, ieviest Regulā (EK) Nr. 1071/2009 uzņēmējdarbības veikšanas prasības, kas novērsīs “pastkastītes” uzņēmumu izmantošanu autopārvadājumu jomā, un stiprināt atbilstības kontroli, tostarp uzlabojot pārrobežu sadarbību starp iestādēm un izveidojot Eiropas autotransporta uzņēmumu elektronisko reģistru.
  EESK atbalsta arī uzlabotus noteikumus par pārkāpuma procedūrām un par to, kā uzlikt sankcijas, kas saistītas ar labas reputācijas zaudēšanas risku; abi šie pasākumi uzlabo juridisko noteiktību. EESK uzsver, cik svarīgi ir vienoti piemērot 6. panta 1. punkta trešās daļas a) un b) apakšpunktā minētos nosacījumus, kas paredz, ka pārkāpumi ietekmēs labas reputācijas vērtējumu.
  Saistībā ar “pastkastītes” uzņēmumiem EESK secina, ka tas, vai izpildes panākšana būs efektīva, joprojām būs atkarīgs no valsts iestāžu un pārrobežu sadarbības efektivitātes, kā arī no tā, vai uzņēmējdarbības veikšanas kritēriji tiks interpretēti vienādi. Turklāt būtu jāņem vērā arī digitālās jomas attīstība.
  EESK atzinīgi vērtē to, ka ir uzlabojusies valstu reģistros pieejamās informācijas kvalitāte un ka ir ieviesti termiņi atbildēšanai uz informācijas pieprasījumiem. EESK atzinīgi vērtētu kontroles iestāžu iespēju reāllaikā piekļūt elektroniski pieejamai valstu reģistru informācijai.
  EESK uzskata, ka datos, ko paredzēts ievadīt valstu elektroniskajos reģistros, būtu jāiekļauj arī informācija par uzņēmumos nodarbinātajiem transportlīdzekļu vadītājiem, jo tam ir nozīme, kad jānosaka, cik lielā mērā tiek ievērotas sociālās un darba tiesības, un aicina Komisiju apsvērt šādu pasākumu. |
| --- | --- |

1.4.

EESK atbalsta arī uzlabotus noteikumus par pārkāpuma procedūrām un par to, kā uzlikt sankcijas, kas saistītas ar labas reputācijas zaudēšanas risku; abi šie pasākumi uzlabo juridisko noteiktību. EESK uzsver, cik svarīgi ir vienoti piemērot 6. panta 1. punkta trešās daļas a) un b) apakšpunktā minētos nosacījumus, kas paredz, ka pārkāpumi ietekmēs labas reputācijas vērtējumu.

Saistībā ar “pastkastītes” uzņēmumiem EESK secina, ka tas, vai izpildes panākšana būs efektīva, joprojām būs atkarīgs no valsts iestāžu un pārrobežu sadarbības efektivitātes, kā arī no tā, vai uzņēmējdarbības veikšanas kritēriji tiks interpretēti vienādi. Turklāt būtu jāņem vērā arī digitālās jomas attīstība.

EESK atzinīgi vērtē to, ka ir uzlabojusies valstu reģistros pieejamās informācijas kvalitāte un ka ir ieviesti termiņi atbildēšanai uz informācijas pieprasījumiem. EESK atzinīgi vērtētu kontroles iestāžu iespēju reāllaikā piekļūt elektroniski pieejamai valstu reģistru informācijai.

EESK uzskata, ka datos, ko paredzēts ievadīt valstu elektroniskajos reģistros, būtu jāiekļauj arī informācija par uzņēmumos nodarbinātajiem transportlīdzekļu vadītājiem, jo tam ir nozīme, kad jānosaka, cik lielā mērā tiek ievērotas sociālās un darba tiesības, un aicina Komisiju apsvērt šādu pasākumu.

| 1.5. | EESK pauž šaubas par to, vai lietderīga ir vieglo kravas automobiļu tikai daļēja iekļaušana Regulas (EK) Nr. 1071/2009 par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem darbības jomā, un apšauba šāda pasākuma pievienoto vērtību, ņemot vērā, ka minētie transportlīdzekļi joprojām neietilpst Regulas (EK) Nr. 1072/2009 darbības jomā. Tāpēc EESK uzskata, ka vieglo kravas automobiļu gadījumā būtu pilnībā jāpiemēro Regula (EK) Nr. 1071/2009 un Regula (EK) Nr. 1072/2009, taču, iespējams, vienkāršākā veidā. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Regulā (EK) Nr. 1072/2009 ierosināto grozījumu galvenais mērķis ir vienkāršot un precizēt noteikumus par kabotāžu un stiprināt atbilstības kontroli. EESK atzīmē, ka digitālais tahogrāfs ir efektīvs līdzeklis noteikumu ievērošanas kontrolēšanai, un atbalsta tā ātru ieviešanu arī pašreizējos transportlīdzekļos.
  Taču EESK stingri uzsver, ka ierosinātos grozījumus attiecībā uz kabotāžu var veiksmīgi un taisnīgi ieviest tikai tad, ja tiek ieviesti noteikumi, kas skaidri nosaka, kad kabotāžas pakalpojumu sniegšana vairs nav īslaicīga un rodas pienākums veikt uzņēmējdarbību un vai visiem kabotāžas pārvadājumiem ir bez izņēmumiem piemērojams viss noteikumu kopums par darba ņēmēju norīkošanu darbā. |
| --- | --- |

1.6.

Taču EESK stingri uzsver, ka ierosinātos grozījumus attiecībā uz kabotāžu var veiksmīgi un taisnīgi ieviest tikai tad, ja tiek ieviesti noteikumi, kas skaidri nosaka, kad kabotāžas pakalpojumu sniegšana vairs nav īslaicīga un rodas pienākums veikt uzņēmējdarbību un vai visiem kabotāžas pārvadājumiem ir bez izņēmumiem piemērojams viss noteikumu kopums par darba ņēmēju norīkošanu darbā.

| 1.7. | EESK pauž bažas par to, ka nav izmantota iespēja precizēt vairākus citus aspektus saistībā ar kabotāžas noteikumiem, kuri tiek dažādi interpretēti. Ārkārtīgi svarīgs priekšnosacījums efektīvai atbilstības kontrolei, it īpaši uz ceļa veikto pārbaužu laikā, ir skaidri un vienkārši noteikumi, kas ļauj nekavējoties un precīzi veikt atbilstības novērtējumu, balstoties uz jau pieejamajiem faktiem. EESK pauž bažas par to, ka, lai gan priekšlikums ir solis pareizajā virzienā, regulējums joprojām ir neskaidrs un vairākos aspektos pieļauj dažādas interpretācijas. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK ir norūpējusies par to, ka vienlaikus ar Regulu (EK) Nr. 1071/2009 un Regulu Nr. 1072/2009 nav skatīta Direktīva 92/106/EEK par kombinētajiem pārvadājumiem, jo minētā direktīva praktiski nodrošina paralēlu piekļuvi tirgum. Lai regulējums būtu efektīvs, līdzīgi noteikumi būtu jāpiemēro jebkāda veida kabotāžai. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK atbalsta ieceri izveidot Eiropas Autotransporta aģentūru un uzskata, ka tas ir efektīvs līdzeklis, kā šajā nozarē uzlabot noteikumu izpildes panākšanu pārrobežu mērogā. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Konteksts

| 2.1. | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1071/2009 un Regulu (EK) Nr. 1072/2009, lai tās pielāgotu norisēm nozarē (turpmāk – “priekšlikums”), ir daļa no mobilitātes tiesību aktu kopuma, ko Eiropas Komisija publiskoja 2017. gada 31. maijā. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Priekšlikuma galvenie mērķi ir šādi:
  radīt apstākļus konkurētspējīgai un taisnīgai mobilitātei, likvidēt “pastkastītes” uzņēmumus, vienkāršot un precizēt kabotāžas noteikumus, padarīt iespējamu efektīvu pārraudzību, uzlabojot sadarbību starp iestādēm, tostarp izmantojot Eiropas autotransporta uzņēmumu reģistru. |
| --- | --- |

2.2.

radīt apstākļus konkurētspējīgai un taisnīgai mobilitātei, likvidēt “pastkastītes” uzņēmumus, vienkāršot un precizēt kabotāžas noteikumus, padarīt iespējamu efektīvu pārraudzību, uzlabojot sadarbību starp iestādēm, tostarp izmantojot Eiropas autotransporta uzņēmumu reģistru.

| 2.3. | Tiesību aktu kopuma vispārējie mērķi, papildus 2.1. un 2.2. punktā minētajiem, ir noteikti Komisijas paziņojumā “Eiropa kustībā. Programma sociāli taisnīgai pārejai uz tīru, konkurētspējīgu un savienotu mobilitāti visiem” (COM(2017) 283) (turpmāk – “paziņojums”). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Paziņojumā ir izklāstīta stratēģija, kā Eiropai saglabāt savu līderību tīras, konkurētspējīgas, sadarbīgas un savienotas mobilitātes jomā, jo šāda mobilitāte ļauj pieņemt ilgtspējīgus un efektīvus lēmumus par dažādām satiksmes iespējām. Tas ir nepieciešams, jo mobilitātei ir būtiska nozīme, lai varētu īstenot ideju par Eiropu bez robežām, un tāpēc ir vajadzīga moderna mobilitātes sistēma, kas ir ļoti nozīmīga pārejā uz mazoglekļa ekonomiku. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Paziņojumā ir atzīta autopārvadājumu būtiskā loma, un tas ir papildināts ar šai nozarei paredzētu priekšlikumu kopumu, kas ietver satvaru spēcīgam iekšējam tirgum, uzlabotus darba apstākļus kravas autopārvadājumu jomā, digitalizētus pārvadājumus un pārskatītus noteikumus par ceļu nodevām. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atbalsta paziņojumā izklāstīto mobilitātes stratēģiju un to, ka tajā uzsvars likts uz optimālu multimodalitāti un autopārvadājumu būtiskās nozīmes atzīšanu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK pilnībā atbalsta paziņojumā izklāstītos priekšlikuma galvenos mērķus, proti, likvidēt “pastkastītes” uzņēmumus un vienkāršot noteikumus par kravas autopārvadājumu kabotāžu, lai padarītu tos vieglāk saprotamus un liktu tiekties uz taisnīgu un konkurētspējīgu iekšējo tirgu autopārvadājumu jomā. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK norāda uz tās pieņemtiem atzinumiem (TEN/566 “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu: sasniegumi un problēmas” un TEN/575 “Starptautisko kravu autopārvadājumu iekšējais tirgus: sociālais dempings un kabotāža”), kuros uzsvērta vajadzība pabeigt autopārvadājumu iekšējā tirgus izveidi, kā arī vajadzība novērst krāpniecisku darbību, noteikumu apiešanu un ļaunprātīgu izmantošanu, tostarp ar “pastkastītes” uzņēmumu starpniecību un kabotāžas noteikumu apiešanu. EESK atzinīgi vērtē to, ka priekšlikumā ir risinātas dažas no ļoti steidzami risināmām problēmām, uz kurām norādīts minētajos atzinumos. EESK tomēr pauž bažas par to, ka nav izmantota iespēja nepārprotami novērst sociālo dempingu kā krāpnieciskas darbības, noteikumu pārkāpšanas un ļaunprātīgas izmantošanas izpausmi, kā teikts minētajos EESK atzinumos (2) (sk. arī Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. septembra rezolūcijas par sociālo dempingu Eiropas Savienībā I daļas 1. punktu (2015/2255 (INI)). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Joprojām gan neatbildēts ir jautājums, vai minēto problēmu risināšanai izvēlētie līdzekļi ir atbilstoši, vai būtu bijis jāveic citi vai papildu pasākumi un vai ierosinātie pasākumi ir nesamērīgi attiecībā pret sasniedzamajiem mērķiem. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK uzskata, ka Eiropas Autotransporta aģentūras izveidei būs svarīga nozīme, jo tā ļaus pastiprināt autotransporta nozares noteikumu izpildi pārrobežu mērogā. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Regula (EK) Nr. 1071/2009 – piekļuve profesionālajai darbībai

| 4.1. | EESK atbalsta 1. panta grozījumus, ciktāl tie padara tekstu skaidrāku vai citādi sniedz pievienoto vērtību, uzlabojot autopārvadājumu iekšējā tirgus darbību. EESK pauž šaubas par to, vai ir lietderīgi 1. panta 4. punkta b) apakšpunktu papildināt ar vienu no daudzajiem iespējamajiem nekomerciālas darbības gadījumiem un tajā pašā laikā nerisināt jautājumu par pierādīšanas pienākumu, kas principā būtu jāuzņemas tiem, kuri veic darbību. Priekšlikums šajā aspektā varētu radīt vairāk problēmu, nekā atrisināt. Tas nepalielina juridisko noteiktību, bet rada risku, ka palielināsies konkurences izkropļojumi un izveidosies “pelēkais” tirgus. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ar 1. panta pirmajai daļai pievienoto jauno 6. punktu regulas darbības jomā tiek iekļauti uzņēmumi, kas izmanto vieglos kravas automobiļus ar pilnu masu līdz 3,5 tonnām, taču atbrīvo tos no prasībām attiecībā uz labas reputācijas, profesionālās kompetences un pārvadājumu vadītāja nodrošināšanu.
  EESK uzskata, ka šādi atbrīvojumi raida ļoti nevēlamu signālu. EESK iesaka vieglos kravas automobiļus iekļaut gan Regulā (EK) Nr. 1071/2009, gan Regulā (EK) Nr. 1072/2009, taču, iespējams, vienkāršākā veidā. Tikai tā var nodrošināt vienādu profesionalizācijas līmeni nozarē un vienlīdzīgus konkurences apstākļus.
  EESK uzsver, ka ir jāatvēl pietiekami līdzekļi, lai varētu ieguldīt lielāku darbu, kas vajadzīgs, lai panāktu noteikumu ievērošanu, ņemot vērā paplašināto Regulas (EK) Nr. 1071/2009 un Regulas (EK) Nr. 1072/2009 darbības jomu.
  EESK arī pauž šaubas par to, vai ir lietderīgi dalībvalstīm sniegt iespēju pilnībā vai daļēji piemērot vieglajiem kravas automobiļiem noteikumus par labu reputāciju, profesionālo kompetenci un pārvadājumu vadītāju. Šāda iespēja apdraud iekšējā tirgus saskaņotību. Turklāt tā nav saskanīga ar priekšlikumu atcelt pašreizējā 3. panta 2. punktā minēto iespēju, kas dalībvalstīm ļauj noteikt papildu prasības profesionālās darbības veikšanai. |
| --- | --- |

4.2.

EESK uzskata, ka šādi atbrīvojumi raida ļoti nevēlamu signālu. EESK iesaka vieglos kravas automobiļus iekļaut gan Regulā (EK) Nr. 1071/2009, gan Regulā (EK) Nr. 1072/2009, taču, iespējams, vienkāršākā veidā. Tikai tā var nodrošināt vienādu profesionalizācijas līmeni nozarē un vienlīdzīgus konkurences apstākļus.

EESK uzsver, ka ir jāatvēl pietiekami līdzekļi, lai varētu ieguldīt lielāku darbu, kas vajadzīgs, lai panāktu noteikumu ievērošanu, ņemot vērā paplašināto Regulas (EK) Nr. 1071/2009 un Regulas (EK) Nr. 1072/2009 darbības jomu.

EESK arī pauž šaubas par to, vai ir lietderīgi dalībvalstīm sniegt iespēju pilnībā vai daļēji piemērot vieglajiem kravas automobiļiem noteikumus par labu reputāciju, profesionālo kompetenci un pārvadājumu vadītāju. Šāda iespēja apdraud iekšējā tirgus saskaņotību. Turklāt tā nav saskanīga ar priekšlikumu atcelt pašreizējā 3. panta 2. punktā minēto iespēju, kas dalībvalstīm ļauj noteikt papildu prasības profesionālās darbības veikšanai.

| 4.3. | EESK piekrīt, ka jāsvītro 3. panta 2. punktā iekļautā iespēja, kas dalībvalstīm ļauj noteikt papildu prasības profesionālās darbības veikšanai līdztekus 3. pantā noteiktajām. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ierosinātie uzņēmējdarbības kritēriju grozījumi 5. pantā ir vērsti pret “pastkastītes” uzņēmumiem. Ierosinātās prasības ir labāk izstrādātas nekā pašlaik spēkā esošie noteikumi. Priekšlikumā lielāks uzsvars likts uz administratīvu un komerciālu darbību faktisku veikšanu uzņēmējdarbības veikšanas dalībvalstī esošajās uzņēmuma telpās (kurās būtu jāatrodas arī visiem svarīgākajiem uzņēmuma dokumentiem) piemēram, papildinot, ka administratīvās un komerciālās darbības būtu pastāvīgi un faktiski jāveic attiecīgajā dalībvalstī, un vienlaikus saglabājot prasību, ka uzņēmumam jāpārvalda tā rīcībā esošo transportlīdzekļu darbība. Turklāt tiek pievienota prasība, ka uzņēmuma rīcībā jābūt aktīviem, kas ir proporcionāli uzņēmuma darbībai, un jānodarbina attiecīgs darbinieku skaits. EESK atbalsta šos grozījumus un uzsver, ka prognozējamības labad ir svarīgi nodrošināt vienotu interpretāciju. EESK uzskata, ka svarīgākos uzņēmējdarbības dokumentus var glabāt arī elektroniski, ja tas ir juridiski iespējams. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tomēr EESK uzskata, ka joprojām būs grūti pierādīt, ka uzņēmums veic darbību kā “pastkastītes” uzņēmums. Ierosinātie formulējumi dod lielu rīcības brīvību, un tas rada draudus, ka šādu brīvību varētu izmantot ļoti dažādi. Uz šādu formulējumu pamata pieņemtos lēmumus var viegli apšaubīt. Īpašas problēmas var rasties saistībā ar uzņēmumiem, kas ir daļa no starptautiskas grupas vai kas ārpakalpojumu sniedzējiem uztic, piemēram, atsevišķas administratīvās darbības. Pastāv nenoliedzamas risks, ka valstīs atšķirīgo interpretāciju dēļ valsts prakses var attīstīties ļoti atšķirīgi. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESK uzskata, ka skaidrāku priekšstatu par uzņēmuma stāvokli varētu gūt, ja eksistētu pienākums sniegt informāciju par īpašumtiesību attiecībām (3). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Tāpēc EESK vērš uzmanību uz īstenošanas grūtībām un uzsver, ka ir svarīga efektīva pārrobežu sadarbība un labas prakses piemēru apmaiņa starp izpildes iestādēm. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESK atzīmē, ka, neskatoties uz 6. panta 1. punkta otrajā daļā pievienotajām papildu detaļām par to personu loku, kuru rīcība var ietekmēt labas reputācijas novērtējumu, dalībvalstis joprojām varēs pievienot citas “attiecīgās personas”. Tāpēc attiecīgo personu loks joprojām var atšķirties starp dalībvalstīm.
  EESK atbalsta ierosināto “nodokļu tiesību” aktu iekļaušanu tā paša punkta trešās daļas a) apakšpunktā kā pamatu labas reputācijas apšaubīšanai, jo tādējādi tiek apliecināts, ka arvien svarīgāk kļūst nodrošināt atbilstību tiesību aktiem un ka ir svarīgi ievērot atbilstību noteikumiem par darbinieku nosūtīšanu, kā norādīts 6. panta 1. punkta trešās daļas b) apakšpunkta xi punktā.
  Abos gadījumos juridiskā noteiktība tiek nodrošināta, ņemot vērā tikai tās darbības, pret kurām ir noteikts tiesas spriedums vai sankcijas par nopietniem valstu vai ES noteikumu pārkāpumiem. |
| --- | --- |

4.8.

EESK atbalsta ierosināto “nodokļu tiesību” aktu iekļaušanu tā paša punkta trešās daļas a) apakšpunktā kā pamatu labas reputācijas apšaubīšanai, jo tādējādi tiek apliecināts, ka arvien svarīgāk kļūst nodrošināt atbilstību tiesību aktiem un ka ir svarīgi ievērot atbilstību noteikumiem par darbinieku nosūtīšanu, kā norādīts 6. panta 1. punkta trešās daļas b) apakšpunkta xi punktā.

Abos gadījumos juridiskā noteiktība tiek nodrošināta, ņemot vērā tikai tās darbības, pret kurām ir noteikts tiesas spriedums vai sankcijas par nopietniem valstu vai ES noteikumu pārkāpumiem.

| 4.9. | EESK pauž šaubas par to, vai ir lietderīgi paredzēt sodus par smagiem to ES tiesību aktu pārkāpumiem, kas attiecas uz līgumsaistībām piemērojamajiem noteikumiem, jo minētie tiesību akti neskar saturiskas problēmas, bet tikai piemērojamo tiesību normu izvēli. Ja šo sankciju mērķis ir vērsties pret obligāti piemērojamo tiesību aktu izvēles pārkāpumiem, tad tas būtu skaidri jānorāda. Iespējams, ka lietderīgāk būtu ņemt vērā nelabvēlīgus spriedumus civilprocesos saistībā ar profesionālajā darbībā pieļautiem pienākumu pārkāpumiem, krāpniecību vai nepienācīgu pārvaldību. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EESK piekrīt 6. panta 2. punkta procesuālo noteikumu grozījumiem. Ņemot vērā iespējamās sekas, ko varētu radīti smagi pārkāpumi saistībā ar ES noteikumiem par uzņēmumu vai pārvadājumu vadītāju iespējām veikt darbību, EESK apšauba, cik piemēroti ir tas, ka Komisija, izmantojot deleģētos aktus, izstrādā sarakstu ar šādiem pārkāpumiem, kā ierosināts jaunajā 6. panta 2.a punktā. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EESK apšauba, vai viena gada nogaidīšanas termiņš ir samērīgs pārvadājumu vadītāja reabilitācijai pēc labas reputācijas zaudēšanas. Par labas reputācijas atjaunošanas laiku un piemērotību būtu jālemj kompetentajām valstu iestādēm, izskatot katru gadījumu atsevišķi. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.11.1. | Saistībā ar nosacījumiem par finansiālo stāvokli EESK apšauba priekšlikumu par jaunajā 7. panta 2. punktā paredzēto nosacījumu, ka kompetentā iestāde atzīst “citu saistošu dokumentu” kā pietiekamu pierādījumu par finansiālo stāvokli. Ierosinātais nosacījums nav apmierinošs, jo ir pārāk neskaidrs attiecīgā dokumenta raksturs. |
| --- | --- |

4.11.1.

| 4.12. | EESK piekrīt priekšlikumam saskaņā ar 16. pantu iekļaut papildu informāciju valstu elektroniskajos reģistros, tostarp ievadīt reģistrā visus pārkāpumus. EESK īpaši atzinīgi vērtē to, ka atbildēšanai uz informācijas pieprasījumu ir paredzēts piecu dienu termiņš, un norāda, ka kontroles iestādēm vajadzētu būt iespējai reāllaikā, veicot pārbaudes uz ceļiem un/vai uzņēmumos, piekļūt visai attiecīgajos reģistros elektroniski pieejamajai informācijai.
  Turklāt EESK uzskata, ka datos, ko paredzēts ievadīt valstu elektroniskajos reģistros, būtu jāiekļauj arī informācija par uzņēmumos nodarbinātajiem transportlīdzekļu vadītājiem, jo tam ir nozīme, kad jānosaka, cik lielā mērā tiek ievērotas sociālās un darba tiesības. Tas īpaši sekmētu 3.3. punktā minētās krāpnieciskās prakses apkarošanu. EESK aicina Komisiju apsvērt šādu pasākumu (sk. Eiropas Parlamenta 2017. gada 18. maija rezolūcijas par autotransportu Eiropas Savienībā (2017/2545 (RSP)) 33. punktu). |
| --- | --- |

4.12.

Turklāt EESK uzskata, ka datos, ko paredzēts ievadīt valstu elektroniskajos reģistros, būtu jāiekļauj arī informācija par uzņēmumos nodarbinātajiem transportlīdzekļu vadītājiem, jo tam ir nozīme, kad jānosaka, cik lielā mērā tiek ievērotas sociālās un darba tiesības. Tas īpaši sekmētu 3.3. punktā minētās krāpnieciskās prakses apkarošanu. EESK aicina Komisiju apsvērt šādu pasākumu (sk. Eiropas Parlamenta 2017. gada 18. maija rezolūcijas par autotransportu Eiropas Savienībā (2017/2545 (RSP)) 33. punktu).

| 4.13. | EESK atzinīgi vērtē administratīvās sadarbības uzlabošanu, kas paredzēta jaunajā 18. pantā, un to, ka ir ieviestas skaidras procedūras un termiņi atbildēšanai uz informācijas pieprasījumu. Tomēr EESK ierosina veikt turpmāk minētos uzlabojumus.
  Saistībā ar 3. punktu EESK ierosina vienmēr veikt pārbaudes, ja citu dalībvalstu kompetentās iestādes to pieprasa. Komiteja arī ierosina no 3. punkta pēdējā teikuma izņemt ticamības prasību, jo informācijas pieprasījuma pamatojuma jautājums ir pienācīgi risināts 4. punktā.
  EESK uzskata, ka 5. punktā minētais termiņš, kas attiecas uz pieprasītājas dalībvalsts informēšanu par sarežģījumiem informācijas ieguvē, būtu jāsaīsina līdz piecām dienām. |
| --- | --- |

4.13.

Saistībā ar 3. punktu EESK ierosina vienmēr veikt pārbaudes, ja citu dalībvalstu kompetentās iestādes to pieprasa. Komiteja arī ierosina no 3. punkta pēdējā teikuma izņemt ticamības prasību, jo informācijas pieprasījuma pamatojuma jautājums ir pienācīgi risināts 4. punktā.

EESK uzskata, ka 5. punktā minētais termiņš, kas attiecas uz pieprasītājas dalībvalsts informēšanu par sarežģījumiem informācijas ieguvē, būtu jāsaīsina līdz piecām dienām.

| 4.14. | EESK atzinīgi vērtē ikgadējās ziņošanas pienākumu attiecībā uz pieprasījumiem, kas veikti saskaņā ar 18. panta 3. un 4. punktu. Efektīva sadarbība starp dalībvalstīm ir ļoti nozīmīga efektīvai izpildes panākšanai, un tāpēc atbilstības kontrolei ir izšķiroša nozīme. |
| --- | --- |

4.14.

5.   Regula (EK) Nr. 1072/2009 – piekļuve tirgum

| 5.1. | EESK atzinīgi vērtē ierosinātos grozījumus, kuru mērķis ir precizēt tirgus piekļuves noteikumus attiecībā uz kabotāžu un pierādījumu pieejamību uz ceļa veikto pārbaužu laikā. Tomēr izteiktie priekšlikumi rada vairākas neskaidrības, kā izklāstīts turpmāk tekstā. EESK arī pauž nožēlu par to, ka vairāki jautājumi, galvenokārt saistībā ar kabotāžu, paliek neatrisināti, kā sīkāk izklāstīts turpmāk tekstā. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EESK vērš uzmanību uz šādām visaptverošām problēmām:






  — | Kā minēts 4.2. punktā, EESK pauž bažas par to, ka Regulas (EK) Nr. 1072/2009 darbības jomā nav iekļauti vieglie kravas automobiļi, un tas nozīmē nepamatotu tirgus atvēršanu transportlīdzekļiem, uz kuriem attiecas noteikumi par piekļuvi profesionālajai darbībai. Tas varētu kropļot konkurenci un nelabvēlīgi ietekmēt, piemēram, satiksmes pārslodzi un vidi. |
| --- | --- | --- |

5.2.

—

Kā minēts 4.2. punktā, EESK pauž bažas par to, ka Regulas (EK) Nr. 1072/2009 darbības jomā nav iekļauti vieglie kravas automobiļi, un tas nozīmē nepamatotu tirgus atvēršanu transportlīdzekļiem, uz kuriem attiecas noteikumi par piekļuvi profesionālajai darbībai. Tas varētu kropļot konkurenci un nelabvēlīgi ietekmēt, piemēram, satiksmes pārslodzi un vidi.

| — | EESK pauž bažas par to, ka jautājums par to, kad kabotāžas darbība vairs nav īslaicīga, bet kļūst par tādu ilgstošu un pastāvīgu darbību, kurai vairs nav piemērojamas tiesības sniegt pakalpojumus citā dalībvalstī, kas nav uzņēmuma darbības dalībvalsts, kā izklāstīts 8. pantā, priekšlikumā vispār nav skarts.
  Pašreizējais stāvoklis, kad pārvadājumus, kas atbilst formālajiem kabotāžas pārvadājumu kritērijiem, kā izklāstīts 8. pantā, var sistemātiski un regulāri veikt ilgu laiku, pat izmantojot ilgtermiņa līgumu, un tomēr vēl aizvien uzskatīt par īslaicīgiem, nav apmierinošs un neatbilst kritērijiem, kas nosaka, kādos gadījumos pārrobežu pakalpojumu sniegšanas tiesībām ir pagaidu raksturs (sk. Tiesas judikatūras krājums, 1995, I-04165. lpp. un Tiesas judikatūras krājums, 1985, 01513. lpp.). Tāpēc EESK uzskata, ka ļoti svarīgi ir skaidri noteikt, kādas darbības ir uzskatāmas par īslaicīgām.
  EESK norāda, ka LESD 91. panta 1. punkta b) apakšpunkts sniedz ES likumdevējam plašas izvērtēšanas iespējas, kā noteikt nosacījumus kabotāžas kā pagaidu pakalpojuma nodrošināšanai. Iespējamie risinājumi varētu būt maksimāls pārvadājumu vai pārvadājumu dienu skaits noteiktā laika posmā vai nogaidīšanas perioda noteikšana starp kabotāžas pārvadājumu sērijām. EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi gādāt par to, lai noteikumi šajā jomā būtu skaidri un vienkārši piemērojami, piemēram, uz ceļa veikto pārbaužu laikā. |
| --- | --- |

—

EESK pauž bažas par to, ka jautājums par to, kad kabotāžas darbība vairs nav īslaicīga, bet kļūst par tādu ilgstošu un pastāvīgu darbību, kurai vairs nav piemērojamas tiesības sniegt pakalpojumus citā dalībvalstī, kas nav uzņēmuma darbības dalībvalsts, kā izklāstīts 8. pantā, priekšlikumā vispār nav skarts.

Pašreizējais stāvoklis, kad pārvadājumus, kas atbilst formālajiem kabotāžas pārvadājumu kritērijiem, kā izklāstīts 8. pantā, var sistemātiski un regulāri veikt ilgu laiku, pat izmantojot ilgtermiņa līgumu, un tomēr vēl aizvien uzskatīt par īslaicīgiem, nav apmierinošs un neatbilst kritērijiem, kas nosaka, kādos gadījumos pārrobežu pakalpojumu sniegšanas tiesībām ir pagaidu raksturs (sk. Tiesas judikatūras krājums, 1995, I-04165. lpp. un Tiesas judikatūras krājums, 1985, 01513. lpp.). Tāpēc EESK uzskata, ka ļoti svarīgi ir skaidri noteikt, kādas darbības ir uzskatāmas par īslaicīgām.

EESK norāda, ka LESD 91. panta 1. punkta b) apakšpunkts sniedz ES likumdevējam plašas izvērtēšanas iespējas, kā noteikt nosacījumus kabotāžas kā pagaidu pakalpojuma nodrošināšanai. Iespējamie risinājumi varētu būt maksimāls pārvadājumu vai pārvadājumu dienu skaits noteiktā laika posmā vai nogaidīšanas perioda noteikšana starp kabotāžas pārvadājumu sērijām. EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi gādāt par to, lai noteikumi šajā jomā būtu skaidri un vienkārši piemērojami, piemēram, uz ceļa veikto pārbaužu laikā.

| — | Tas, ka valstu iestāžu rīcībā ir kompetenti darbinieki, kas spēj veikt efektīvas pārbaudes saskaņā ar ierosināto 10.a pantu, ir nozīmīgs faktors centienos veikt efektīvu atbilstības kontroli. EESK uzskata, ka ļoti svarīgi ir ieviest abus minētos elementus un izveidot labas prakses piemēru apmaiņas tīklu. |
| --- | --- |

—

Tas, ka valstu iestāžu rīcībā ir kompetenti darbinieki, kas spēj veikt efektīvas pārbaudes saskaņā ar ierosināto 10.a pantu, ir nozīmīgs faktors centienos veikt efektīvu atbilstības kontroli. EESK uzskata, ka ļoti svarīgi ir ieviest abus minētos elementus un izveidot labas prakses piemēru apmaiņas tīklu.

| — | EESK pauž nožēlu par to, ka vienlaikus ar šo priekšlikumu nav iesniegts priekšlikums pārskatīt Direktīvu 92/106/EEK par kombinētajiem pārvadājumiem, jo minētā direktīva praktiski sniedz citā dalībvalstī darbību veicošiem pārvadātājiem paralēlas iespējas piekļūt iekšzemes pārvadājumu tirgum. EESK uzskata, ka pilnīgi leģitīmo transporta politikas mērķi, proti, veicināt kombinētos pārvadājumus, var sasniegt arī tad, ja nesaglabā šos īpašos noteikumus par tirgus pieejamību. Tāpēc ar kombinētiem pārvadājumiem saistīti autoceļa posmi uz un no ostām vai dzelzceļa termināļiem vienas dalībvalsts teritorijā būtu jāuzskata par iekšzemes pārvadājumiem un jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 1072/2009 noteikumi par kabotāžu vai citi attiecīgi noteikumi. |
| --- | --- |

—

EESK pauž nožēlu par to, ka vienlaikus ar šo priekšlikumu nav iesniegts priekšlikums pārskatīt Direktīvu 92/106/EEK par kombinētajiem pārvadājumiem, jo minētā direktīva praktiski sniedz citā dalībvalstī darbību veicošiem pārvadātājiem paralēlas iespējas piekļūt iekšzemes pārvadājumu tirgum. EESK uzskata, ka pilnīgi leģitīmo transporta politikas mērķi, proti, veicināt kombinētos pārvadājumus, var sasniegt arī tad, ja nesaglabā šos īpašos noteikumus par tirgus pieejamību. Tāpēc ar kombinētiem pārvadājumiem saistīti autoceļa posmi uz un no ostām vai dzelzceļa termināļiem vienas dalībvalsts teritorijā būtu jāuzskata par iekšzemes pārvadājumiem un jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 1072/2009 noteikumi par kabotāžu vai citi attiecīgi noteikumi.

| 5.3. | EESK atzīmē 1. panta 1. punkta papildinājumu par tukšu konteineru vai paliktņu pārvadājumiem un secina, ka pārvadājumu līgums ir noteicošs un ka saskaņā ar šādu līgumu arī ļoti nenozīmīga krava tiks kvalificēta kā komercpārvadājums. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Pašreizējais ierobežojums, kas paredz līdz trīs kabotāžas pārvadājumiem kabotāžas perioda laikā, tiek dažādi interpretēts gadījumos, kad runa ir par to, kas veido vienu pārvadājumu, un praksē ir izrādījies sarežģīti vai pat neiespējami pārbaudīt šī noteikuma ievērošanu.
  EESK piekrīt priekšlikumam likvidēt ierobežojumu, kas paredz līdz trīs pārvadājumiem, un samazināt kabotāžas pārvadājumiem pieejamo laiku no septiņām līdz piecām dienām ar nosacījumu, ka:






  1) | kabotāžas pagaidu raksturs ir skaidri definēts, kā prasīts 5.2. punktā; |
| --- | --- | --- |

5.4.

EESK piekrīt priekšlikumam likvidēt ierobežojumu, kas paredz līdz trīs pārvadājumiem, un samazināt kabotāžas pārvadājumiem pieejamo laiku no septiņām līdz piecām dienām ar nosacījumu, ka:

1)

kabotāžas pagaidu raksturs ir skaidri definēts, kā prasīts 5.2. punktā;

| 2) | visiem kabotāžas pārvadājumiem no pirmās dienas piemēro noteikumus par darba ņēmēju norīkošanu darbā (Direktīva 96/71/EK un Direktīva 2014/67/EK). To var izdarīt, 9. pantā starp kabotāžas pārvadājumiem piemērojamajiem noteikumiem iekļaujot Direktīvu 96/71/EK un Direktīvu 2014/67/EK neatkarīgi no Direktīvas 96/71/EK 1. panta 3. punkta a) apakšpunkta noteikumiem. |
| --- | --- |

2)

visiem kabotāžas pārvadājumiem no pirmās dienas piemēro noteikumus par darba ņēmēju norīkošanu darbā (Direktīva 96/71/EK un Direktīva 2014/67/EK). To var izdarīt, 9. pantā starp kabotāžas pārvadājumiem piemērojamajiem noteikumiem iekļaujot Direktīvu 96/71/EK un Direktīvu 2014/67/EK neatkarīgi no Direktīvas 96/71/EK 1. panta 3. punkta a) apakšpunkta noteikumiem.

Ja tas netiek darīts, EESK uzskata, ka būtu jāsaglabā pašlaik spēkā esošie kabotāžas noteikumi, jo Komisijas priekšlikums, neievērojot iepriekš minētos nosacījumus, praksē nozīmētu gandrīz pilnīgu tirgus atvēršanu, kas tirgū varētu radīt neprognozējamas sekas.

EESK arī atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstīs, kas nav starptautiskā maršruta mērķa dalībvalsts (uzņēmēja dalībvalsts), atļautie kabotāžas pārvadājumi uz attiecīgajai dalībvalstij kaimiņos esošajām dalībvalstīm ir ierobežoti, jo tādējādi tiek atvieglota atbilstības kontrole. Taču priekšlikums būtu jāgroza, lai skaidri noteiktu, ka jaunās kabotāžas tiesības pēc jauna starptautiska pārvadājuma uz kaimiņos esošu dalībvalsti dzēsīs esošās kabotāžas tiesības, lai novērstu šādu tiesību kumulāciju (“ķēdes kabotāža”). Šis juridiskās prognozējamības jautājums ir ļoti svarīgs.

| 5.5. | Ierosinātie pielāgojumi noteikumiem par transporta nozarē strādājošo darbinieku norīkošanu darbā (COM(2017) 278) skaidri nosaka, ka minētie noteikumi kabotāžas pārvadājumiem ir piemērojami no pirmās dienas. Lai arī noteikumi par darbinieku norīkošanu darbā, iespējams, pilnībā nelikvidēs izmaksu līmeņa atšķirības starp dalībvalstīm, šis noteikums šīs atšķirības samazinās. Tomēr, kamēr 1.6. un 5.2. punktā minētais jautājums par kabotāžas pagaidu raksturu nav atrisināts, EESK pauž šaubas par to, cik lietderīgs ir vienkāršāks norīkošanas paziņojums pat sešu mēnešu periodā un vienkāršākas dokumentācijas prasības bez pienākuma norīkot pārstāvi attiecībā uz kabotāžu, kā Komisija ierosina priekšlikumā par īpašiem noteikumiem saskaņā ar Direktīvu 96/71/EK un Direktīvu 2014/67/ES. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Komisija 2011. gadā pauda viedokli par kabotāžas noteikumu interpretāciju vairākos aspektos (The New Cabotage Regime under Regulation (EC) No 1072/2009 (“Jaunais kabotāžas režīms saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1072/2009”), pieejams Mobilitātes un transporta ĢD tīmekļa vietnē). Pašreizējā priekšlikumā Komisijas izpratne par kabotāžas pārvadājumu ir atspoguļota ierosinātajā grozījumā definīcijai, kas minēta 2. panta 2. punkta 6. apakšpunktā, un ierosinātajā jaunajā 8. panta 4. punkta a) apakšpunktā tiek regulēts jautājums par dokumentācijas pieejamību transportlīdzeklī uz ceļa veikto pārbaužu laikā.
  EESK atzinīgi vērtē šos precizējumus, taču pauž bažas par to, ka daži citi attiecīgi jautājumi, kas aplūkoti Komisijas skaidrojošajā dokumentā, nav risināti priekšlikumā. Tas attiecas uz jautājumu par to, vai visa starptautiskā krava ir jāpiegādā, pirms var uzsākt kabotāžu, un kā saskaņā ar pašreizējo versiju aprēķināt 8. panta 2. punktā noteikto septiņu dienu kabotāžas periodu.
  EESK pauž bažas arī par to, ka nav izmantota iespēja skaidri noteikt, vai tahogrāfa datus var izmantot arī kabotāžas noteikumu atbilstības pārbaudei. Komisijas 2011. gada skaidrojošajā dokumentā paustā nostāja skaidri liecina, ka Komisija tam piekrīt. EESK uzskata, ka vajadzēja izmantot iespēju to nepārprotami noteikt regulas tekstā.
  EESK jebkurā gadījumā norāda, ka ir svarīgi gādāt par to, lai digitālais tahogrāfs būtu pilnībā pieejams kā atbilstības kontroles instruments, un vēlētos, lai tiktu būtiski samazināts laiks, kas atvēlēts šāda veida tahogrāfu uzstādīšanai pašreizējos transportlīdzekļos. |
| --- | --- |

5.6.

EESK atzinīgi vērtē šos precizējumus, taču pauž bažas par to, ka daži citi attiecīgi jautājumi, kas aplūkoti Komisijas skaidrojošajā dokumentā, nav risināti priekšlikumā. Tas attiecas uz jautājumu par to, vai visa starptautiskā krava ir jāpiegādā, pirms var uzsākt kabotāžu, un kā saskaņā ar pašreizējo versiju aprēķināt 8. panta 2. punktā noteikto septiņu dienu kabotāžas periodu.

EESK pauž bažas arī par to, ka nav izmantota iespēja skaidri noteikt, vai tahogrāfa datus var izmantot arī kabotāžas noteikumu atbilstības pārbaudei. Komisijas 2011. gada skaidrojošajā dokumentā paustā nostāja skaidri liecina, ka Komisija tam piekrīt. EESK uzskata, ka vajadzēja izmantot iespēju to nepārprotami noteikt regulas tekstā.

EESK jebkurā gadījumā norāda, ka ir svarīgi gādāt par to, lai digitālais tahogrāfs būtu pilnībā pieejams kā atbilstības kontroles instruments, un vēlētos, lai tiktu būtiski samazināts laiks, kas atvēlēts šāda veida tahogrāfu uzstādīšanai pašreizējos transportlīdzekļos.

| 5.7. | EESK atzinīgi vērtē jaunos 14.a panta noteikumus par atbildību, taču norāda, ka varētu būt grūti pierādīt, ka nelikumīgi pakalpojumi sniegti apzināti. |
| --- | --- |

5.7.

Briselē, 2018. gada 18. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  OV C 13, 15.1.2016., 176. lpp.

1

(2)  OV C 13, 15.1.2016., 176. lpp.

2

(3)  OV L 140, 30.5.2012., 32. lpp.

3

---

| 8.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 197/45 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 197/45

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz izpildes nodrošināšanas prasībām groza Direktīvu 2006/22/EK un attiecībā uz Direktīvu 96/71/EK un Direktīvu 2014/67/ES nosaka īpašus noteikumus autotransporta nozarē strādājošo transportlīdzekļu vadītāju norīkošanai darbā”

(COM(2017) 278 final – 2017/0121 (COD))

un

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (EK) Nr. 561/2006 groza attiecībā uz minimālajām prasībām par maksimālajiem ikdienas un iknedēļas transportlīdzekļa vadīšanas laikiem, minimālajiem pārtraukumiem un ikdienas un iknedēļas atpūtas laikposmiem un ar ko Regulu (ES) Nr. 165/2014 groza attiecībā uz pozicionēšanu ar tahogrāfu palīdzību”

(COM(2017) 277 final – 2017/0122 (COD))

(2018/C 197/08)

| Ziņotāja: | Tanja BUZEK (DE-II) |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Tanja BUZEK (DE-II)

| Apspriešanās | Eiropas Parlaments, 15.6.2017.
  Eiropas Savienības Padome, 20.6.2017. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | LESD 91. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 4.1.2018. |
| Pieņemts plenārsesijā | 18.1.2018. |
| Plenārsesija Nr. | 531 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 173/89/17 |

Apspriešanās

Eiropas Parlaments, 15.6.2017.

Eiropas Savienības Padome, 20.6.2017.

Juridiskais pamats

LESD 91. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

4.1.2018.

Pieņemts plenārsesijā

18.1.2018.

Plenārsesija Nr.

531

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

173/89/17

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzīst transporta kā ES ekonomikas virzītājspēka nozīmīgo lomu un atbalsta Eiropas Komisiju tās centienos nodrošināt, ka ES arī turpmāk saglabā vadošu pozīciju tīras, konkurētspējīgas un savienotas mobilitātes jomā. EESK uzsver, ka būtisks līdzeklis šā mērķa sasniegšanai joprojām ir labi funkcionējošs, pilnībā īstenots vienotais tirgus transporta nozarē, kas ir sociāli ilgtspējīgs un rada mazāku administratīvo slogu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tomēr attiecībā uz it īpaši autotransporta tālāku attīstību EESK uzsver, ka ir arī ierobežojumi, kas saistīti ar vietas trūkumu autoceļu un stāvvietu būvei, ar ekoloģiski motivētu sabiedrības atbalsta trūkumu daudzos Eiropas reģionos, ar neatrisinātiem ceļu satiksmes drošības jautājumiem, kā arī ar transportlīdzekļu vadītāju darba un privātās dzīves līdzsvara nozīmīgumu. Šie ierobežojumi būtu jāņem vērā visās ES leģislatīvajās un neleģislatīvajās iniciatīvās šajā jomā. Turklāt turpmākie saimnieciskās darbības modeļi varētu samazināt transportu pa autoceļiem, meklējot ilgtspējīgākus veidus, kā organizēt ražošanu un izplatīšanu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK atzinīgi vērtē to, ka EK uzņemas iniciatīvu precizēt tiesisko regulējumu autotransporta jomā un nodrošināt labāku izpildi un ciešāku sadarbību starp dalībvalstīm, vienlaikus apkarojot sociālo dempingu, kas definējams kā jebkāda nepieņemama un nelikumīga prakse, kas tiecas apiet vai pārkāpt sociālo tiesību normas vai tirgus pieejamības noteikumus (“pastkastītes” uzņēmumi), lai gūtu priekšrocības konkurences jomā, kā norādīts EESK izpētes atzinumā TEN/575 un saskaņā ar pieņemto Īstenošanas direktīvu 2014/67/ES; tādējādi iecerēts nodrošināt labi darbojošos un taisnīgu iekšējo tirgu, pilnībā ievērojot nozarē strādājošo tiesības. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tomēr EESK uzskata, ka ierosinātās izmaiņas tiesību aktos par braukšanas laiku un atpūtas laikposmiem, kā arī par transportlīdzekļu vadītāju norīkošanu efektīvi nerisina problēmas, kas vairākos aspektos konstatētas autotransporta nozarē un citastarp nepadara noteikumus vienkāršākus, skaidrākus un labāk izpildāmus. EESK ir pārliecināta, ka priekšlikumu nepilnību pamatā ir nepietiekama problēmu analīze, un uzskata, ka priekšlikumi par sociālo tiesību aktiem nesasniedz pašas EK politikas mērķus, savukārt juridiskā nenoteiktība saglabājas. EESK konstatē, ka dalībvalstu, sociālo partneru un pašu pārvadātāju uzskati par iniciatīvu ir atšķirīgi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESK uzsver, ka vienīgais veids, kā īstenot EK programmu sociāli taisnīgai pārejai uz tīru, konkurētspējīgu un savienotu mobilitāti visiem, ir aizsargāt sociālās tiesības, nodrošināt gan noteikumu izpildi, gan izpildāmību un garantēt godīgu konkurenci, vienlaikus samazinot apgrūtinošas procedūras. Iekšējam tirgum ir jādarbojas visu iesaistīto dalībnieku labā un visās dalībvalstīs – gan vecajās, gan jaunajās. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Attiecībā uz atpūtas laika sadalījuma atsauces perioda pagarināšanu no divām uz četrām nedēļām EESK pieņem zināšanai EK centienus reaģēt uz nozares un pārvadātāju prasībām pēc lielākas elastības autopārvadājumos, taču norāda, ka tas varētu ietekmēt trauslo līdzsvaru starp godīgu konkurenci, transportlīdzekļu vadītāju veselību un drošību un ceļu satiksmes drošību, kā arī noteikumu vienotu, saskaņotu interpretāciju, vienlaikus apgrūtinot to izpildi un kontroli. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK lūdz likumdevējam arī apsvērt iespēju piešķirt kompensāciju par saīsinātu iknedēļas atpūtas laikposmu saistībā ar ikdienas atpūtas laikposmiem, kā paredzēts pašreizējā regulā. Attiecībā uz pārtraukumiem EESK ierosina apsvērt ietekmes novērtējumu par iespēju atstāt transportlīdzekļa vadītāja ziņā elastīgāku 45 minūšu pārtraukuma sadalījumu 6 stundu laikā. Ietekmes novērtējumā galvenā uzmanība būtu jāvērš uz transportlīdzekļa vadītāja iespējām izmantot pārtraukumu atpūtai deviņu vai attiecīgi desmit transportlīdzekļa vadīšanas stundu laikā. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESK pauž nožēlu par to, ka it īpaši attiecībā uz pasažieru pārvadājumiem ar autobusu ierosinātās izmaiņas nav balstītas uz pasažieru, transportlīdzekļu vadītāju un ceļu satiksmes drošības rūpīgu izvērtējumu. Tāpēc EESK atzinīgi vērtētu ES mēroga vispārīgu pētījumu par transportlīdzekļu vadītāju nogurumu un pauž nožēlu, ka EK nav piedāvājusi risinājumus, kā novērst šo problēmu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Ņemot vērā kritisko situāciju cenu noteikšanas jomā transporta nozarē, EESK norāda, ka ir ļoti svarīgi ierosināt noteikumus, ar kuriem var efektīvi nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem autopārvadātājiem neatkarīgi no to lieluma un visiem mobilajiem darba ņēmējiem, neradot jaunus šķēršļus iekšējā tirgū un neierobežojot sociālās jomas tiesību aktus. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESK piekrīt EK nostājai, ka būtiska ir efektīva noteikumu izpilde, un uzsver, ka ir svarīga cieša sadarbība starp dalībvalstīm un efektīva informācijas apmaiņa. Tāpēc EESK uzskata, ka ir jānodrošina labāka esošo atpūtas laika noteikumu izpilde, pirms bez apmierinoša pierādījumu pamata apsvērt elastīgāku noteikumu izstrādi. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Turklāt EESK aicina EK virzīties uz gudru izpildi un sniegt visu iespējamo atbalstu riska novērtējuma sistēmu pilnīgai ieviešanai un izmantošanai; aicina arī EK un dalībvalstis nodrošināt izpildiestādēm reāllaika piekļuvi valstu elektroniskajiem reģistriem un šajā nolūkā maksimāli izmantot Eiropas autotransporta uzņēmumu reģistru (ERRU). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESK iesaka EK veikt skaidrus izpildes pasākumus, lai izskaustu digitālo tahogrāfu manipulēšanas risku, a) nosakot termiņu “viedo” tahogrāfu ieviešanai visos komerciālajos transportlīdzekļos, kas iesaistīti kabotāžā un starptautiskajos pārvadājumos; b) izmantojot visus nepieciešamos inovatīvos tehnoloģiskos līdzekļus, lai nodrošinātu, ka manuāli ievadītie tahogrāfa dati ir pareizi, piemēram, savienot tahogrāfu ar svara sensoru, kas ir efektīvāks līdzeklis, kā pārbaudīt iekraušanas un izkraušanas darbības, kas faktiski aizņem daļu no transportlīdzekļa vadītāja darba laika. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komiteja arī iesaka EK un dalībvalstīm risināt apsargātu transportlīdzekļu novietošanas zonu problēmu un pievērsties arī tādu stāvvietu šobrīd ierobežotajai pieejamībai, kurās ir transportlīdzekļu vadītājiem piemērotas telpas; nerisinot šīs problēmas, pastāv risks, ka mobilitātes dokumentu kopuma obligātais noteikums, proti, atpūta ārpus kabīnes, paliks tikai uz papīra. EESK aicina EK rūpīgi pārbaudīt pašreizējo stāvvietu tīklu dalībvalstīs, it īpaši pie ģeogrāfiski nomaļiem ceļiem un transporta koridoriem, kā arī izstrādāt ceļvedi, lai šai jomā likvidētu “baltos plankumus”, jo tam būs izšķiroša nozīme mobilitātes tiesību aktu efektīvā īstenošanā. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESK aicina ES iestādes un dalībvalstis nodrošināt, ka iknedēļas atpūta un kompensējošie iknedēļas atpūtas laikposmi tiek pavadīti pienācīgā izmitināšanas vietā ar piekļuvi atsevišķam sanitārajam mezglam un pārtikai, vienlaikus nodrošinot arī investīcijas augsti kvalitatīvā ceļu infrastruktūrā un tās izbūvē. Šajā sakarā EESK īpaši atzinīgi vērtē neseno Eiropas Savienības Tiesas (EST) 2017. gada 20. decembra spriedumu, kas apstiprina, ka iknedēļas atpūtas laikposmi ir jāpavada ārpus transportlīdzekļa. Komiteja arī aicina EK precizēt, kurš ir finansiāli atbildīgs par transportlīdzekļa vadītāja atgriešanos mājās, jo šie izdevumi nebūtu jāsedz pašam transportlīdzekļa vadītājam. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESK uzskata, ka noteikumu par autotransporta nozarē strādājošo norīkošanu darbā piemērošana ES mērogā ir būtiski svarīga, lai saglabātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus gan darba ņēmējiem, gan uzņēmumiem. EESK arī atbalsta vienkāršus, efektīvus un nediskriminējošus pasākumus šo noteikumu izpildei; vienlaikus jebkurā gadījumā jānovērš administratīvais slogs. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EESK atzīst autopārvadājumu izteikti mobilo raksturu, taču uzskata, ka pašreizējā redakcijā EK priekšlikums par starptautiskajos autopārvadājumos strādājošo darba ņēmēju norīkošanu darbā kopumā pienācīgi neatrisinās problēmas. Gan pārvadātājiem, gan transportlīdzekļu vadītājiem ir vajadzīgi skaidri un vienkārši noteikumi. Attiecībā uz pārvadājumiem, kam ir tikai tranzīta raksturs, EESK aicina likumdevēju precizēt, ka noteikumi par norīkošanu darbā nav piemērojami. EESK lūdz arī sniegt skaidrojumu par darbā norīkošanas noteikumu piemērošanu pārvadātājiem, kas reģistrēti trešā valstī (ārpus ES). |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EESK pilnībā piekrīt, ka kabotāžas gadījumā Darba ņēmēju norīkošanas direktīva arī turpmāk būtu jāpiemēro no pirmās dienas. Tomēr Komiteja šaubās par to, vai kabotāžai būtu jāpiemēro jaunie atvieglotie administratīvie noteikumi. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EESK atzinīgi vērtē izpildes prasību pielāgošanu nozares īpatnībām un uzskata, ka administratīvais slogs tiks mazināts, ja ES mērogā tiks ieviests vienots kontaktpunkts paziņojumiem.
  Taču Komitejai ir arī jāatzīst, ka attiecībā uz atalgojumu transportlīdzekļu vadītāju pagaidu norīkošana no dalībvalsts ar zemiem ienākumiem uz dalībvalsti ar augstāku algu līmeni, ja ir izpildīti darbā norīkošanas nosacījumi, ir jāveic, saglabājot vismaz minimālo tiesību aktos vai praksē nostiprināto uzņemošās valsts algu līmeni. |
| --- | --- |

1.18.

Taču Komitejai ir arī jāatzīst, ka attiecībā uz atalgojumu transportlīdzekļu vadītāju pagaidu norīkošana no dalībvalsts ar zemiem ienākumiem uz dalībvalsti ar augstāku algu līmeni, ja ir izpildīti darbā norīkošanas nosacījumi, ir jāveic, saglabājot vismaz minimālo tiesību aktos vai praksē nostiprināto uzņemošās valsts algu līmeni.

| 1.19. | EESK iesaka ieviest vienkāršus, skaidrus, nediskriminējošus un efektīvus ES mēroga izpildes pasākumus, kas nerada administratīvo slogu, tai skaitā:






  — | izpildes jomā pāriet no papīra formas pierādījumiem uz viedām digitālajām tehnoloģijām, |
| --- | --- | --- |

1.19.

—

izpildes jomā pāriet no papīra formas pierādījumiem uz viedām digitālajām tehnoloģijām,

| — | noteikt obligātu “viedā” tahogrāfa uzstādīšanu visos attiecīgajos komerciālajos transportlīdzekļos, kas iesaistīti starptautiskajos pārvadājumos, kā vienīgo līdzekli, kas ļauj efektīvi noteikt transportlīdzekļa vadītāja darbības ilgumu un pagaidu raksturu jebkuras konkrētās dalībvalsts teritorijā, |
| --- | --- |

—

noteikt obligātu “viedā” tahogrāfa uzstādīšanu visos attiecīgajos komerciālajos transportlīdzekļos, kas iesaistīti starptautiskajos pārvadājumos, kā vienīgo līdzekli, kas ļauj efektīvi noteikt transportlīdzekļa vadītāja darbības ilgumu un pagaidu raksturu jebkuras konkrētās dalībvalsts teritorijā,

| — | ieviest Eiropas elektronisko norīkojuma paziņojumu par katru atsevišķo norīkoto transportlīdzekļa vadītāju un vienota kontaktpunkta paziņojumu sistēmu ES mērogā, kam inspekcijas veicēji var piekļūt reāllaikā, kā vienīgo līdzekli, kas ļauj novērst administratīvo slogu, vienlaikus nodrošinot efektīvas kontroles. |
| --- | --- |

—

ieviest Eiropas elektronisko norīkojuma paziņojumu par katru atsevišķo norīkoto transportlīdzekļa vadītāju un vienota kontaktpunkta paziņojumu sistēmu ES mērogā, kam inspekcijas veicēji var piekļūt reāllaikā, kā vienīgo līdzekli, kas ļauj novērst administratīvo slogu, vienlaikus nodrošinot efektīvas kontroles.

| 1.20. | Turklāt EESK iesaka pēc iespējas labāk izmantot valstu elektroniskos reģistrus un Eiropas autotransporta uzņēmumu reģistru (ERRU), 1) ievadot valstu elektroniskajos reģistros datus par uzņēmumu nodarbinātajiem transportlīdzekļu vadītājiem; 2) nodrošinot ceļu satiksmes jomas izpildiestādēm reāllaika piekļuvi valstu elektroniskajos reģistros un ERRU reģistrētajiem datiem, tostarp elektroniskajiem norīkojuma paziņojumiem; 3) pagarinot pārbaudīšanai atļauto transportlīdzekļa vadītāja kartes laikposmu no 28 dienām līdz vairākiem mēnešiem, lai kontroles iestādes viegli varētu noteikt pagaidu darba laikposmus, kurus transportlīdzekļu vadītāji strādā dažādās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | Visbeidzot, lai nodrošinātu autotransporta jomā piemērojamo ES noteikumu labāku pārrobežu izpildi, EESK aicina EK izveidot Eiropas ceļu satiksmes aģentūru, kuras galvenais uzdevums būtu uzlabot atbilstības kultūru autotransporta jomā un atbalstīt nozares politikas veidošanu gan ES, gan valstu līmenī. Tomēr, kamēr tas vēl nav izdarīts, EESK iesaka dalībvalstīm aktīvi piedalīties esošajos Eiropas transporta kontroles dienestos (EUROCONTROLE Route u. c.) un ieguldīt valstu inspekcijas iestāžu darbinieku apmācībā. |
| --- | --- |

1.21.

2.   Konteksts

| 2.1. | Sava pilnvaru termiņa sākumā EK apņēmās uzsākt likumdošanas procesu, lai padarītu autotransporta jomā piemērojamos ES noteikumus vienkāršākus, skaidrākus un vieglāk izpildāmus. To veicināja daudzi aicinājumi no dalībvalstīm un no ceļu satiksmes un loģistikas sektora Eiropas sociālajiem partneriem – Eiropas Transporta darbinieku federācijas (ETDF) un Starptautiskās autopārvadātāju savienības –, kuri uzskatīja, ka pašreizējie ES tiesību akti vairākos jautājumos ir neskaidri un tiek nepietiekami īstenoti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ETDF un Starptautiskā autopārvadātāju savienība 2013. gadā kopīgi ierosināja iniciatīvas, proti, neatvērt tālāk tirgu kabotāžai, uzlabot izpildi, kā arī izstrādāt saistošu ceļvedi nodokļu, ceļu satiksmes drošības un sociālajai saskaņošanai (ETDF un Starptautiskās autopārvadātāju savienības kopīgais politiskās nostājas dokuments). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Atšķirīgi konkurences apstākļi, tostarp dažādas izmaksu struktūras dažādās dalībvalstīs, ir paspilgtinājuši problēmas saistībā ar tirgus liberalizāciju, minimālajām algām, nosacījumiem par darbinieku norīkošanu un to piemērojamību mobilam darbam. Neskaidra tiesiskā regulējuma dēļ tas ir izraisījis sociālo dempingu, izmantojot noteikumu apiešanu, tostarp nestandarta nodarbināšanas kārtību un pastkastītes uzņēmumus. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Jauni valstu regulējumi vai prakses ir noveduši pie vairākām pārkāpuma procedūrām un uzskatāmi parādījuši vajadzību pēc pienācīgiem ES līmeņa pasākumiem, lai atrisinātu problēmas un nodrošinātu juridisko noteiktību gan tirgus dalībniekiem, gan darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Šajā saistībā Komisija, 2014. gadā uzsākot darbu J. C. Juncker vadībā, atklāti paziņoja par apņemšanos veidot taisnīgāku vienoto tirgu, apkarojot sociālo dempingu, ko EK priekšsēdētājs Jean-Claude Juncker apliecināja savā pirmajā uzrunā Eiropas Parlamentam. Kopš tā laika EK ir sistemātiski atkārtojusi šo apņemšanos visā mobilitātes tiesību aktu kopuma sagatavošanas laikā, vienlaikus uzsverot, ka ir svarīgi saglabāt iekšējā tirgus saskaņotību. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Turklāt 2015. gada septembrī EESK pieņēma izpētes atzinumu TEN/575 par tematu “Starptautisko kravu autopārvadājumu iekšējais tirgus: sociālais dempings un kabotāža”. EP 2016. gada septembrī pieņēma pašiniciatīvas atzinumu par tematu “Sociālais dempings Eiropas Savienībā”. Abos atzinumos izklāstīti vairāki pamatoti priekšlikumi, it īpaši izpildes jomā, lai nodrošinātu taisnīgu un labi funkcionējošu iekšējo tirgu. EP 2017. gada maijā šajā pašā saistībā pieņēma rezolūciju par autopārvadājumiem ES. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Rezultātā EK 2017. gada 31. maijā nāca klajā ar mobilitātes tiesību aktu kopumu, kas aptver astoņu leģislatīvu iniciatīvu sākotnējo kopumu, kurš koncentrējas uz komerciālajiem kravu un pasažieru pārvadājumiem pa autoceļiem, proti, nozari ar 5 miljoniem nodarbināto ES. Tiesību aktu kopuma mērķis ir uzlabot kravas autopārvadājumu tirgus darbību un palīdzēt uzlabot darbinieku sociālos un nodarbinātības apstākļus. Saskaņā ar Komisijas teikto tas tiks darīts, pastiprinot izpildi, apkarojot nelikumīgas nodarbinātības praksi, samazinot administratīvo slogu uzņēmumiem un padarot skaidrākus esošos noteikumus, piemēram, attiecībā uz valstu tiesību aktu piemērošanu minimālās algas jomā. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Tiesību aktu kopuma četri pīlāri ir: 1) iekšējais tirgus, 2) godīga konkurence un darbinieku tiesības, 3) dekarbonizācija un 4) digitālās tehnoloģijas. Šis atzinums attiecas uz godīgas konkurences un darbinieku tiesību pīlāru, un tajā aplūkotas ierosinātās izmaiņas sociālās jomas tiesību aktos. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Lai risinātu iepriekš minētās problēmas un turpinātu uzlabot ceļu satiksmes drošību, EK mobilitātes tiesību aktu kopumā ir ierosinātas izmaiņas braukšanas un atpūtas laika noteikumos (Regula (EK) Nr. 561/2006), darbinieku norīkošanā (Direktīva 96/71/EK) un tās izpildes tiesību aktā (Direktīva 2014/67/ES). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Attiecībā uz darba laiku autotransporta nozarē (Direktīva 2002/15/EK) mobilitātes tiesību aktu kopumā priekšlikumu nav, taču saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 154. panta juridiskajām prasībām ar sociālajiem partneriem tiek apspriesta direktīvas iespējamā pārskatīšana. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Pirms EK mobilitātes tiesību aktu kopuma publiskošanas 27 arodbiedrību organizācijas 20 Eiropas valstīs, tostarp Apvienotajā Karalistē, Bulgārijā, Čehijas Republikā, Dānijā, Lietuvā, Nīderlandē, Polijā, Rumānijā, Spānijā un Ungārijā, 2017. gada aprīlī pieņēma Varšavas deklarāciju, kurā tās aicināja Eiropas Komisiju iekļaut mobilitātes tiesību aktu kopumā konkrētus priekšlikumus, kuru centrā bija darba ņēmēju norīkošanas noteikumu visaptveroša piemērošana autotransporta nozarei.
  Kā reakcija uz EK priekšlikumu par mobilitātes tiesību aktu kopumu 2017. gada oktobrī tika publicēta kopīga deklarācija pret Darba ņēmēju norīkošanas direktīvas piemērošanu starptautiskajiem pārvadājumiem, kuru parakstīja transporta un loģistikas apvienības un tirdzniecības kameras Bulgārijā, Čehijas Republikā, Dānijā, Grieķijā, Horvātijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Nīderlande, Polijā, Portugālē, Rumānijā, Slovākijā, Spānijā, Ungārijā, un Apvienotajā Karalistē. |
| --- | --- |

2.11.

Kā reakcija uz EK priekšlikumu par mobilitātes tiesību aktu kopumu 2017. gada oktobrī tika publicēta kopīga deklarācija pret Darba ņēmēju norīkošanas direktīvas piemērošanu starptautiskajiem pārvadājumiem, kuru parakstīja transporta un loģistikas apvienības un tirdzniecības kameras Bulgārijā, Čehijas Republikā, Dānijā, Grieķijā, Horvātijā, Igaunijā, Īrijā, Latvijā, Lietuvā, Nīderlande, Polijā, Portugālē, Rumānijā, Slovākijā, Spānijā, Ungārijā, un Apvienotajā Karalistē.

| 2.12. | EESK pieņem zināšanai nesenās Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzības (EPSCO) padomes nostāju, ka līdzšinējie noteikumi par darba ņēmēju norīkošanu turpinās attiekties uz autopārvadājumiem līdz jebkādu jaunu nozares noteikumu ieviešanai. Tāpat EESK pieņem zināšanai, ka jautājumā par to, vai noteikumi par darba ņēmēju norīkošanu ir piemērojami autotransporta nozarē, valda asas pretrunas, kuru dēļ ir izveidojušās atšķirīgas nostājas gan politiskā līmenī, gan ieinteresēto personu lokā. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | EESK atbalsta mērķi nodrošināt, ka ES arī turpmāk saglabā vadošu lomu tīras, konkurētspējīgas un savienotas mobilitātes jomā, kas ir viens no ES ekonomikas virzītājspēkiem. Būtisks līdzeklis šā mērķa sasniegšanai joprojām ir labi funkcionējošs, pilnībā īstenots vienotais tirgus transporta nozarē, kurš ir sociāli ilgtspējīgs un rada mazāku administratīvo slogu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESK atzinīgi vērtē EK iniciatīvas vispārējo mērķi un konstatē, ka dalībvalstu, sociālo partneru, transportlīdzekļu vadītāju un pašu pārvadātāju uzskati par iniciatīvu atšķiras. EESK kā pilsoniskās sabiedrības pārstāve uzsver, ka likumdošanas procesā ir svarīgi gūt tādus rezultātus, kas iesaistītajām personām ir pieņemami un kas dod atbildi uz pamatotām bažām. Tas jo īpaši attiecas uz priekšlikumu autotransporta jomā piemērot noteikumus par darba ņēmēju norīkošanu, kas ieinteresēto personu vidū ir izraisījis nopietnas un savstarpēji pretrunīgas bažas. Tādēļ EESK uzsver, ka ir vajadzīgs līdzsvarots, skaidrs un funkcionāls tiesiskais regulējums, kas netraucē ne iekšējā tirgus pareizai darbībai, ne nozares sociālo standartu paaugstināšanai. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESK piekrīt EK ietekmes novērtējuma secinājumam, ka negodīga konkurence starp autopārvadātājiem un sociālais dempings, kā tas definēts EESK izpētes atzinumā TEN/575 (1), ir savstarpēji neatraujami saistīti (Driving change for business and people (Veicināt pārmaiņas uzņēmumiem un iedzīvotājiem)). EESK norāda, ka ietekmes novērtējums daļēji ir balstīts uz kvalitatīviem un ierobežotiem kvantitatīviem pierādījumiem. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESK arī piekrīt EK argumentam, ka konkurences izkropļojumi rodas tad, kad pārvadātāji, kas neievēro noteikumus, apiet tiesību aktus, lai gūtu konkurences priekšrocības. ES noteikumu nepilnības un atšķirīga interpretācija dažādās dalībvalstīs, pēc EK ieskatiem, var radīt tādas pašas sekas. Turklāt EESK piebilst, ka šādu situāciju vēl vairāk saasina vāja tiesību aktu izpildes uzraudzības spēja. Tāpēc EESK piekrīt EK ietekmes novērtējumā pārstāvētajam viedoklim, ka tas ir vēl viens iemesls censties radīt skaidri noteiktu un vienkārši izpildāmu tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESK arī piekrīt EK novērojumam, ka saasināta konkurence autotransporta jomā ir radījusi tirgos kropļojumus dažādu norišu dēļ, kas nav saistītas ar sociālajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ņemot vērā kritisko situāciju cenu noteikšanas jomā transporta nozarē, EESK norāda, ka ir ļoti svarīgi ierosināt skaidrus un viegli izpildāmus noteikumus, ar kuriem var efektīvi nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem autopārvadātājiem neatkarīgi no to lieluma un visiem mobilajiem darba ņēmējiem, neradot jaunus šķēršļus iekšējā tirgū un neierobežojot sociālās jomas tiesību aktus. Iekšējam tirgum ir jādarbojas visu iesaistīto dalībnieku labā un visās dalībvalstīs – gan vecajās, gan jaunajās. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Lejupejoša cenu tendence var padarīt autotransportu sociāli, ekonomiski un vides ziņā ilgtnespējīgu, kā arī ievērojami ierobežot citu transporta veidu taisnīgu līdzdalību kravas un pasažieru pārvadājumos ES teritorijā. Attiecīgi EK riskē vājināt citus politikas mērķus, piemēram, emisiju mērķrādītāju samazināšanu un multimodalitātes sekmēšanu. Vienīgā iespēja, kā īstenot EK programmu sociāli taisnīgai pārejai uz tīru, konkurētspējīgu un savienotu mobilitāti visiem, ir aizsargāt sociālās tiesības, nodrošināt gan noteikumu izpildi, gan izpildāmību un garantēt godīgu konkurenci, vienlaikus samazinot apgrūtinošas procedūras. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESK atkārtoti norāda, ka pastāv virkne nelikumīgas prakses piemēru, kuru upuri ir uzņēmumi, kas ievēro likumu, un beigās profesionālie transportlīdzekļu vadītāji autopārvadājumu jomā. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESK pauž nožēlu par to, ka mobilitātes tiesību aktu kopumā, it īpaši attiecībā uz pasažieru pārvadājumiem ar autobusu, ir ieviesta lielāka elastība atpūtas laika organizācijā, rūpīgi neizvērtējot pasažieru, transportlīdzekļu vadītāju un ceļu satiksmes drošību. Tāpēc EESK atzinīgi vērtētu ES mēroga vispārīgu pētījumu par transportlīdzekļu vadītāju nogurumu, lai izmeklētu tā cēloņus, tostarp dažādas darbības, kas saistītas ar transportlīdzekļa vadīšanu un palīdzību pasažieriem; ar to, ka transportlīdzekļu vadītājiem ikdienas atpūtas perioda laikā ir jāsagatavojas braucienam, jāsagatavo transportlīdzeklis u. c.; un ar to, ka darba grafikā starp braucieniem ietverti ilgi gaidīšanas periodi, kas lielākoties tiek pavadīti transportlīdzeklī un bieži vien nepiemērotos apstākļos, lai arī jāatzīst, ka pārvadātāji ir veikuši ieguldījumus transportlīdzekļa kabīnes īpašību uzlabošanā un modernizācijā. EESK uzsver, ka visos jaunajos noteikumos būtu jāpievēršas šai praksei un no tās jāizvairās. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Attiecībā uz ceļu satiksmes drošību EESK pieņem zināšanai, ka ES 2010. gadā atkārtoti apstiprināja apņemšanos uzlabot ceļu satiksmes drošību un izvirzīja mērķi līdz 2020. gadam par 50 % samazināt nāves gadījumus uz ceļiem salīdzinājumā ar 2010. gada līmeni. Taču kopš 2014. gada progress faktiski ir apstājies. Saskaņā ar Eiropas Transporta drošības padomes (ETSC) datiem 2016. gads bija trešais gads pēc kārtas ar vājiem ceļu satiksmes drošības rezultātiem. Tikai 2015. gadā vien sadursmēs, kurās iesaistīti kravas automobiļi (Traffic Safety Basic Facts 2016 – HGVs and Buses (Galvenie satiksmes drošības fakti 2016. gadā – Smagkravas transportlīdzekļi un autobusi), Eiropas Ceļu satiksmes drošības novērošanas centrs), dzīvību zaudēja aptuveni 4 000 cilvēku, taču tas nenozīmē, ka vainojami tieši kravas automobiļu vadītāji. Atsaucoties uz negadījumiem, kuros iesaistīti smagie kravas transportlīdzekļi, Eiropas Transporta drošības padomes (ETSC) uzsver, ka kravas automobiļu izmēra un svara dēļ sadursmes var izraisīt katastrofālas sekas un ir saistītas ar daudz lielāku nāves vai smagu traumu risku, un iesaka veikt vispusīgu iespējamo seku izvērtējumu. Tāpēc EESK pieņem zināšanai EK centienus reaģēt uz nozares prasībām, tomēr vēlreiz pauž šaubas par jaunajiem elastīguma noteikumiem, kas nav rūpīgi izvērtēti. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESK ir arī dziļi vīlusies par to, ka nav risināts jautājums par drošu stāvlaukumu trūkumu, kas ietver vajadzību pievērsties tādiem jautājumiem kā noziegumi saistībā ar kravām un transportlīdzekļu vadītāju apstākļi stāvlaukumos. Dalībvalstīm būtu jāveic konkrēti pasākumi, lai izpildītu Regulā (ES) Nr. 1315/2013 noteiktās prasības, kas ir efektīvs līdzeklis, lai uzlabotu ceļu satiksmes drošību, novērstu kravu zādzību risku, novērstu piekļuvi bīstamām kravām un garantētu atbilstoši aprīkotas stāvvietas, lai transportlīdzekļu vadītāji varētu novietot transportlīdzekļus, izmantojot drošu stāvlaukumu tīklu visā ES teritorijā, un saskaņā ar 39. panta 2. punkta c) apakšpunktu dalībvalstīm ir jāveic piemēroti pasākumi, lai TEN-T pamattīklā uz maģistrālēm aptuveni ik pēc 100 km izveidotu atpūtas vietas, nodrošinot komerciālajiem ceļu lietotājiem piemērotas stāvvietas ar pienācīgu drošības un aizsargātības līmeni. EESK aicina EK rūpīgi pārbaudīt pašreizējo stāvvietu tīklu dalībvalstīs, it īpaši pie ģeogrāfiski nomaļiem ceļiem un transporta koridoriem, kā arī izstrādāt ceļvedi, lai šai jomā likvidētu “baltos plankumus”, jo tam būs izšķiroša nozīme mobilitātes tiesību aktu efektīvā īstenošanā. Nav izslēgts, ka būs jāpārstrādā TEN finansēšanas noteikumi un jāpiemēro jauna pieeja attiecīgajai ceļu infrastruktūrai. Fakts, ka patlaban trūkst drošu stāvvietu, kurās būtu transportlīdzekļu vadītājiem piemērotas telpas, tostarp nakšņošanai domātas, draud ar to, ka obligātais noteikums – atpūta ārpus kabīnes – paliks tikai uz papīra. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESK norāda uz bažām, ka autostāvvietu infrastruktūra bieži neatbilst pieprasījumam, un uzsver, ka stāvlaukumu galvenais mērķis ir nodrošināt profesionāliem transportlīdzekļu vadītājiem, lietotājiem un pasažieriem pārtraukumus braukšanas starplaikos un iespēju atsvaidzināties. Stāvlaukumi nav ne plānoti, ne aprīkoti tā, lai uzņemtu kravas transportlīdzekļu vadītājus, kuriem iknedēļas atpūtas laiks regulāri un pat pastāvīgi jāpavada savā kravas transportlīdzeklī. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Tāpēc EESK pieņem zināšanai EK analīzi par pašreizējo situāciju nozarē, taču norāda, ka priekšlikumi sociālo tiesību aktu jomā neļauj sasniegt EK politikas mērķus un efektīvi risināt ar autotransportu saistītas problēmas. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Transportlīdzekļa vadīšanas laiks un atpūtas periodi

| 4.1. | Regulu (EK) Nr. 561/2006 pieņēma pirms 11 gadiem, un tai bija trīskāršs mērķis: a) aizsargāt godīgu konkurenci autotransporta jomā; b) uzlabot darba apstākļus nozarē; c) uzlabot ceļu satiksmes drošību. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Taču pēdējos desmit gados apstākļi autotransporta jomā ir būtiski mainījušies, it īpaši saistībā ar īsākiem piegādes termiņiem un laika spiedienu šādu termiņu ievērošanā, ņemot vērā pieaugošu satiksmes pārslodzi uz Eiropas ceļiem. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EK veiktā ex-post novērtējuma pētījumā par braukšanas un atpūtas laika regulējumu šie jaunie apstākļi ir sasaistīti ar augstākiem profesionālās darbības radītiem veselības riskiem autotransporta jomā, piemēram, nogurumu, stresu un slimībām (Ex-post evaluation of social legislation in road transport and its enforcement (Ex-post novērtējums par sociālās jomas tiesību aktiem autotransporta nozarē un to izpildi)). Ceļu satiksmes drošības, kā arī veselības un drošības garantēšana saistībā ar profesionālo darbību šajos jaunajos apstākļos ir izrādījies daudz sarežģītāks uzdevums politikas veidotājiem un lēmumu pieņēmējiem, taču EESK uzskata, ka, apsverot elastīgāku noteikumu ieviešanu, šie jautājumi ir jānosaka par prioritāriem. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Noguruma izraisīts transportlīdzekļa vadītāja spēku izsīkums (tostarp nepietiekamu pārtraukumu dēļ) ir viens no galvenajiem negadījumu cēloņiem, kuros iesaistītas kravas automašīnas. Pat tikai mirkli ilgs koncentrēšanās zudums var izraisīt katastrofālas sekas. Ceļu satiksmes transportlīdzekļu vadītāji ir arī pakļauti veselības problēmām, kas saistītas ar ilgstošiem braukšanas periodiem bez pietiekamiem pārtraukumiem, piemēram, sirds un asinsvadu slimībām (parasti – sirdslēkmes, insulti u. c.), balsta un kustību aparāta problēmām (muguras un mugurkaula kakla daļas problēmas), nervu sistēmas darbības traucējumiem (stress un nemiers, depresija u. c.) un kuņģa darbības/gremošanas traucējumiem. Stingra braukšanas un darba laika ierobežojumu ievērošana un pienācīgi atpūtas periodi ir būtiski šādu seku mazināšanai šiem riskiem (OSH in figures: Occupational safety and health in the transport sector – An overview (Darba aizsardzība skaitļos: darba drošība un veselība transporta nozarē – pārskats)). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EK, izmantojot tiesību aktu kopumu mobilitātes jomā, ierosina pārdalīt atpūtas laikposmus ilgākā četru nedēļu atsauces periodā (divu nedēļu perioda vietā). Šādā scenārijā atļauto ikmēneša braukšanas laiku var uzkrāt pirmajās trijās mēneša nedēļās, savukārt pēdējo nedēļu var izmantot atpūtai, kā rezultātā ir iespējamas pat 18 darba dienas pēc kārtas ar tikai divām atpūtas dienām starp tām. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Ierosinātais atsauces perioda pagarinājums nozīmē, ka transportlīdzekļu vadītājiem var tikt pieprasīts atlikt savu regulāro 45 stundu iknedēļas atpūtas laiku par vēl divām nedēļām. Lai arī šāda atliktā iknedēļas atpūta ir jāpagarina ar uzkrātajiem kompensētās atpūtas laikposmiem, rezultāts ir tāds, ka transportlīdzekļa vadītājam līdz pat trīs nedēļām var nebūt nekādas iknedēļas atpūtas, kas ilgāka par 24 stundām, un šajā laikā transportlīdzekļa vadītājs nevar brīvi pamest transportlīdzekli, neuzņemoties par to atbildību. EESK uzskata, ka šis priekšlikums būtu jāizvērtē, ņemot vērā transportlīdzekļa vadītāja ierobežotās iespējas atstāt transportlīdzekli un potenciālo ietekmi uz nogurumu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESK arī norāda, ka ierosinātais atpūtas laikposmu elastīgums varētu novest pie neatbilstības pašreizējiem maksimālo braukšanas un darba stundu noteikumiem. Tomēr šajā saistībā EESK uzsver, ka neviens priekšlikums nedrīkst faktiski izraisīt ilgākas braukšanas stundas vai samazināt darba laika ierobežojumu, kura galvenais mērķis ir nodrošināt veselības aizsardzību un drošību darbā. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESK saprot EK centienus ierosināt pasākumus, kas atbilst reālajai situācijai autotransporta nozarē un pārvadātāju un transportlīdzekļu vadītāju vajadzībām, taču pauž bažas par iespējamo ietekmi uz trauslo līdzsvaru starp godīgu konkurenci, transportlīdzekļu vadītāju veselību un drošību, kā arī ceļu satiksmes drošību. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESK lūdz likumdevējam arī apsvērt iespēju piešķirt kompensāciju par saīsinātu iknedēļas atpūtas laikposmu saistībā ar ikdienas atpūtas laikposmiem, kā paredzēts pašreizējā regulā. Attiecībā uz pārtraukumiem EESK ierosina apsvērt ietekmes novērtējumu par iespēju atstāt transportlīdzekļa vadītāja ziņā elastīgāku 45 minūšu pārtraukuma sadalījumu 6 stundu laikā. Ietekmes novērtējumā galvenā uzmanība būtu jāvērš uz transportlīdzekļa vadītāja iespējām izmantot pārtraukumu atpūtai deviņu vai attiecīgi desmit transportlīdzekļa vadīšanas stundu laikā. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Ceļu satiksmes dalībnieku un pasažieru drošības garantēšana joprojām ir problemātiska pat pašreizējo, daudz stingrāko noteikumu kontekstā. Pēdējo gadu smagās sadursmes, kurās iesaistītas kravas automašīnas vai autobusi un kuru rezultātā cietuši vai dzīvību zaudējuši daudzi cilvēki (Traffic Safety Basic Facts 2016 – HGVs and Buses (Galvenie satiksmes drošības fakti 2016. gadā – Smagkravas transportlīdzekļi un autobusi), Eiropas Ceļu satiksmes drošības novērošanas centrs), ir jāuztver kā trauksmes signāls, ka Eiropā ir vajadzīgi vienkārši, izpildāmi un skaidri noteikumi, lai radītu taisnīgus apstākļus lietotājiem, transportlīdzekļu vadītājiem un uzņēmumiem, galveno uzmanību vēršot uz drošību. Pirms domāt par elastīgāku noteikumu radīšanu, ir jānodrošina šādu noteikumu labāka izpilde. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Attiecībā uz izpildi EESK vēlētos apšaubīt dažus EK priekšlikuma aspektus. Pirmkārt, atsauces perioda pagarināšana atpūtas laikposmu sadalei nedrīkst radīt nelabvēlīgu ietekmi uz noteikumu saskaņotu interpretāciju, tā lai katrai dalībvalstij nav iespēju piemērot individuālus scenārijus un aprēķinus. Tādā pārrobežu darbībā kā autotransports noteikumu individuāla interpretācija ietekmē visa brauciena vai pārvadājuma norisi un pat darbību kopumā. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Šajā saistībā EESK norāda, ka EK un dalībvalstīm vajadzēja vairākus gadus, lai beidzot vienotos par kopīgām nostādnēm braukšanas un atpūtas laikposmu interpretācijā saskaņā ar pašreizējo Regulu (EK) Nr. 561/2006 (sk. TRACE
  “Transport Regulators Align Control Enforcement” (Transporta regulatori saskaņo kontroles izpildi) publikāciju, 2012). Tāpēc EESK uzsver, ka ir svarīgi izveidot tīklu, lai atbalstītu īstenošanas darbu dalībvalstīs un samazinātu atšķirīgu interpretāciju risku. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Otrkārt, EESK uzskata, ka ierosinātās izmaiņas braukšanas un atpūtas laika regulējumā nedrīkst apgrūtināt tā izpildi. Tā arī uzskata, ka ierosinātās izmaiņas radīs jaunas izmaksas dalībvalstīm, piemēram, ņemot vērā uz ceļa un uzņēmumos veiktās pārbaudēs izmantotās programmatūras nomaiņu, inspektoru apmācību u. c. EESK uzsver, ka ir svarīgi darīt pieejamus attiecīgus resursus, lai nodrošinātu efektīvu atbilstības uzraudzību. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Attiecībā uz izpildi EESK noslēgumā uzsver, ka likumdevējam ir jāiegulda lielākas pūles, lai ieviestu gudras un nediskriminējošas izpildes metodes. Šajā saistībā EESK atzinīgi vērtē EK priekšlikumus par riska novērtējuma sistēmu labāku izmantošanu. Taču EESK uzsver, ka inspektoriem ir vajadzīga piekļuve datiem reāllaikā un ir jānodrošina iespējas labākai informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm. Šajā saistībā dalībvalstīm ir labāk jāizmanto valstu un elektroniskie reģistri un Eiropas autotransporta uzņēmumu reģistrs (ERRU), kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1071/2009 par profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Attiecībā uz transportlīdzekļu vadītāju iknedēļas atpūtas nosacījumiem EESK atzinīgi vērtē EK nolūku pievērsties šim jautājumam. Taču ar priekšlikumu nav novērstas dažas neskaidrības. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Konkrētos gadījumos “nomadus”, t. i., transportlīdzekļu vadītājus, kuri ilgstoši atrodas prom no mājām un kurus tāpēc tieši skar jaunais priekšlikums, darbā pieņem autotransporta uzņēmumi, kas darbojas dalībvalstīs ar augsta līmeņa algām, taču vēlas izmantot zemākas darbaspēka vai nodokļu izmaksas, kas ir spēkā citās dalībvalstīs. Ir ļoti svarīgi, lai tiktu pienācīgi ņemti vērā un risināti praktiskie jautājumi, kas saistīti ar ilgstošu atrašanos prom no mājām, piemēram, izmitināšanas vajadzības vai izmaksas, kas saistītas ar atgriešanos mājās, jo šīs izmaksas nebūtu jāsedz transportlīdzekļa vadītājam. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Tā kā transportlīdzekļu vadītājiem ir ļoti augsta mobilitāte, EESK atbalsta EK ieceri atvieglot viņu atgriešanos mājās, un norāda, ka braukšanas un atpūtas laika noteikumos ierosinātās izmaiņas ierobežos nedrīkst ierobežot transportlīdzekļu vadītāju iespējas nedēļas nogalēs pavadīt laiku ar ģimeni un dzīvot pilnvērtīgu sociālo dzīvi. Tomēr iespējamais scenārijs ar trīs nedēļu intensīvu darbu un tikai divām atpūtas dienām pa vidu var negatīvi ietekmēt transportlīdzekļu vadītāju darba un privātās dzīves līdzsvaru. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | EESK atzīst, ka transportlīdzekļu kabīnes kopumā ir uzlabotas un modernizētas, taču norāda, ka joprojām pastāv ierobežojumi attiecībā uz kabīnes telpu un ērtībām. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē EK nozīmīgo precizējumu, ko apstiprina arī nesenais Eiropas Savienības Tiesas (EST) 2017. gada 20. decembra spriedums, kurā noteikts, ka iknedēļas atpūtas laikposmi, kas ir 45 stundas vai vairāk, ir jāpavada ārpus transportlīdzekļa vai nu darba devēja apmaksātā izmitināšanas vietā, mājās vai paša transportlīdzekļa vadītāja izvēlētā vietā. EESK tomēr norāda, ka regulārā iknedēļas atpūtas laika pavadīšana privātā izmitināšanas vietā vai transportlīdzekļa vadītāja mājās varētu radīt sarežģījumus ar dokumentāciju. Taču, lai ievērotu prasību, ka transportlīdzekļa vadītājam jāvar brīvi izmantot savu laiku iknedēļas atpūtas laikposmā, ir nepieciešams, ka transportlīdzekļa vadītājs var brīvi atstāt transportlīdzekli un izmantot nepārtrauktu laika posmu, neuzņemoties atbildību par transportlīdzekļa uzraudzību un drošību. EESK arī norāda, ka, no otras puses, ir arī vajadzīga drošu stāvvietu un citu ērtību pieejamība, lai nodrošinātu ierosināto pasākumu pareizu piemērošanu. |
| --- | --- |

4.18.

5.   Transportlīdzekļu vadītāju norīkošana darbā autotransporta nozarē

| 5.1. | Autotransporta nozarē atšķirīgas dzīves dārdzības dēļ starp dalībvalstīm joprojām ir ievērojamas transportlīdzekļu vadītāju atalgojuma atšķirības. Comité National Routier (CNR) veiktā pētījumā, uz ko savā ietekmes novērtējumā atsaucas arī EK, norādīts, ka bruto algas dalībvalstu starpā var atšķirties līdz pat 11 reizēm. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EESK piekrīt EK, ka, ņemot vērā minētās algu atšķirības, ir jāsaglabā noteikumi, kas atbilst ES vērtībām un Līgumā par Eiropas Savienības darbību noteiktajiem principiem, lai:






  — | novērstu iekšzemes tirgu izkropļojumus gan darba, gan transporta jomā, |
| --- | --- | --- |

5.2.

—

novērstu iekšzemes tirgu izkropļojumus gan darba, gan transporta jomā,

| — | attiecībā uz nodarbinātību, atalgojumu un citiem darba un nodarbinātības apstākļiem brīvas pārvietošanās kontekstā nepieļautu ar valstspiederību saistītu diskrimināciju starp dalībvalstu darba ņēmējiem, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz nodarbinātību, atalgojumu un citiem darba un nodarbinātības apstākļiem brīvas pārvietošanās kontekstā nepieļautu ar valstspiederību saistītu diskrimināciju starp dalībvalstu darba ņēmējiem,

| — | nodrošinātu taisnīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem neatkarīgi no vietas, kurā tie dibināti, kurā tie veic darbību un kurā tie pieņem darbiniekus ES teritorijā. |
| --- | --- |

—

nodrošinātu taisnīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem neatkarīgi no vietas, kurā tie dibināti, kurā tie veic darbību un kurā tie pieņem darbiniekus ES teritorijā.

| 5.3. | Direktīva par darba ņēmēju norīkošanu darbā (Direktīva 96/71/EK) ir daļa no iepriekš minētajiem noteikumiem. EESK 2016. decembrī pieņēma īpašu atzinumu (SOC/541) (2), kurā norādīja uz vairākiem problemātiskiem jautājumiem un izvirzīja priekšlikumus. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem, kad transportlīdzekļu vadītāji īslaicīgi strādā citā ES dalībvalstī, kas nav viņu dalībvalsts, un veic kabotāžu, viņiem ir piemērojama Darba ņēmēju norīkošanas direktīva. Ja viņi ir iesaistīti starptautiskos pārvadājumos, viņi tiek norīkoti darbā tikai tad, ja ir piemērojami Direktīvas 96/71/EK 1. pantā minētie norīkošanas nosacījumi. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Ar mobilitātes tiesību aktu kopumu EK ierosina noteikt konkrētu laika periodu, pirms starptautiskos pārvadājumos iesaistītam transportlīdzekļu vadītājam norīkojuma kontekstā ir piemērojami noteikumi par minimālo atalgojumu un apmaksātu atvaļinājumu. EESK uzskata, ka šim ierosinājumam jāatbilst ES sociālā dempinga apkarošanas politiskajai programmai, ko pieteica EK priekšsēdētājs J. C. Juncker un ES dalībvalstis apstiprināja Romas deklarācijā, un mobilitātes tiesību aktu kopumā pašas EK izvirzītajam mērķim, proti, nodrošināt taisnīgu un konkurētspējīgu iekšējo tirgu autotransporta jomā. Ar priekšlikumu noteikumi jāpadara vienkāršāki, skaidrāki un vieglāk izpildāmi, novēršot ES tiesību aktu sadrumstalošanas risku. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EESK norāda uz neskaidro jautājumu, kā priekšlikums attiektos uz pārvadātājiem, kas reģistrēti trešā valstī (ārpus ES) un kā tiks panākta saistību izpilde. Komiteja lūdz EK sniegt skaidrojumu. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EESK apzinās bažas, kas saistītas ar darba ņēmēju norīkošanas noteikumu izpildi starptautisko pārvadājumu jomā, it īpaši mazajos un vidējos uzņēmumos. Tā pirmām kārtām ir sarežģīta administratīva problēma, ņemot vērā valstu minimālā atalgojuma atšķirības un to, ka ļoti īsa laikposma atalgojuma un tiesību uz apmaksātu atvaļinājumu sarežģītā kumulācija varētu radīt ievērojamas grūtības un izmaksas. Tāpēc EESK uzsver, ka ir vajadzīga labāka pārredzamība attiecībā uz katrā dalībvalstī spēkā esošajiem nodarbinātības noteikumiem un nosacījumiem, tostarp minimālajām samaksas likmēm. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | EESK atzīst autopārvadājumu nozares īpašo raksturu un to, ka tās darba ņēmēji ir izteikti mobili. Tomēr tā uzskata, ka nozarei specifiskais EK priekšlikums par starptautiskajos autopārvadājumos strādājošo darba ņēmēju norīkošanu darbā pašreizējā redakcijā pienācīgi neatrisinās šajā nodaļā aplūkotās problēmas. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EESK pilnībā piekrīt, ka kabotāžas gadījumā Darba ņēmēju norīkošanas direktīva arī turpmāk būtu jāpiemēro no pirmās dienas. Taču tā apšauba jauno atviegloto administratīvo noteikumu piemērošanu kabotāžai. Attiecībā uz pārvadājumiem, kam ir tikai tranzīta raksturs, EESK, ņemot vērā jebkādas juridiskās noteiktības trūkumu, aicina EK precizēt, ka uz tranzīta pārvadājumiem neattiecas noteikumi par norīkošanu darbā. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | EESK ņem vērā nozares pārstāvju aicinājumus, kuros uzsvērts, ka darbā norīkošanas noteikumi nav piemēroti autotransporta mobilajam raksturam, kā arī uzņēmumu paustās bažas, ka EK priekšlikums radīs ievērojamu administratīvo slogu. Tāpēc tā atzinīgi vērtē izpildes prasību pielāgošanu nozares īpatnībām, piemēram, to, ka ir atcelts autopārvadātāja pienākums uzņemošajā dalībvalstī norīkot personu saziņai ar uzņemošās dalībvalsts iestādēm. EESK uzskata, ka administratīvo slogu varētu mazināt, ja ES mērogā ieviestu vienotu kontaktpunktu paziņojumiem. Komiteja turklāt ierosina, ka transportlīdzekļa vadītājam nebūtu jāuzliek pienākums pārbaudēs uz ceļa uzrādīt darba algas izrakstus par pēdējiem diviem mēnešiem, izņemot gadījumus, ja tos iespējams darīt pieejamus elektroniski. Kontroles iestādēm tie būtu jāsaņem tieši no kontaktpersonas, un tie būtu jāpadara elektroniski pieejami uzņēmuma reģistrācijas dalībvalstī. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Taču Komitejai ir arī jāatzīst, ka attiecībā uz atalgojumu transportlīdzekļu vadītāju pagaidu norīkošana no dalībvalsts ar zemiem ienākumiem uz dalībvalsti ar augstāku algu līmeni, ir jāveic, saglabājot vismaz minimālo tiesību aktos vai praksē nostiprināto uzņemošās valsts algu līmeni. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Noteikumu par autotransporta nozarē strādājošo norīkošanu darbā piemērošana ES mērogā ir būtiski svarīga, lai saglabātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus gan darba ņēmējiem, gan uzņēmumiem. Tas palīdzētu arī novērst citu dalībvalstu darbaspēka ar zemiem ienākumiem plaša mēroga ļaunprātīgu izmantošanu un ekspluatāciju, kas ir kļuvusi par ierastu praksi starptautisko autopārvadājumu jomā un ir viens no galvenajiem cēloņiem, kāpēc pazeminās transportlīdzekļu vadītāju algas un pasliktinās viņu nodarbinātības apstākļi. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Tāpat EESK uzskata, ka ir būtiski turpināt virzību uz augšupēju ekonomikas un sociālo konverģenci starp dalībvalstīm ar atšķirīgu ekonomikas sniegumu, vienlaikus visā ES vienoti piemērojot saskaņotus darbā norīkošanas noteikumus. EESK arī atbalsta vienkāršus, efektīvus un nediskriminējošus pasākumus šo noteikumu izpildei. Jebkurā gadījumā ir jānovērš administratīvais slogs. EESK atzinīgi vērtē priekšlikumā paredzēto vienkāršoto norīkojuma paziņojumu. Taču tā uzskata, ka norīkojuma paziņojuma attiecināšana uz laikposmu, kas nepārsniedz 6 mēnešus, un uz transportlīdzekļu vadītāju grupu varētu samazināt darbā norīkošanas noteikumu izpildes un kontroles efektivitāti. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | It īpaši attiecībā uz transportlīdzekļu vadītāju norīkošanu darbā viedais tahogrāfs neapstrīdami ir daudz efektīvāks rīks nekā Komisijas priekšlikums par manuālu informācijas ievadīšanu, kas paver manipulācijas iespējas it īpaši saistībā ar valstu kodu manuālu ievadīšanu. |
| --- | --- |

5.14.

| 5.15. | Visbeidzot, lai nodrošinātu autotransporta jomā piemērojamo ES noteikumu labāku pārrobežu izpildi, EESK aicina EK izveidot Eiropas ceļu satiksmes aģentūru, kuras galvenais uzdevums būtu uzlabot atbilstības kultūru autotransporta jomā un atbalstīt nozares politikas veidošanu gan ES, gan valstu līmenī. Šajā saistībā EESK uzsver, ka autotransports ir vienīgā nozare, kurā šādas aģentūras nav, lai arī tas ir pilnībā liberalizēts un tādējādi lielā mērā atkarīgs no ciešas dalībvalstu sadarbības. Šāda aģentūra būtu lietderīga ne tikai saistībā ar darbā norīkošanas, braukšanas un atpūtas laika noteikumu labāku kontroli, bet arī kabotāžu un piekļuvi profesionālajai darbībai. Aģentūra ir arī vienīgais veids, kā panākt noteikumu saskaņotu interpretāciju. EESK tomēr iesaka dalībvalstīm aktīvi piedalīties esošajos Eiropas transporta kontroles dienestos un ieguldīt valstu inspekcijas iestāžu darbinieku apmācībā. |
| --- | --- |

5.15.

Briselē, 2018. gada 18. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  OV C 13, 15.1.2016., 176. lpp.

1

(2)  OV C 75, 10.3.2017., 81. lpp.

2

---

Pielikums

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumam

Turpmāk minētie grozījumi ieguva vismaz vienu ceturto daļu nodoto balsu, taču tika noraidīti debatēs.

4.18. punkts

| | EESK atzīst, ka transportlīdzekļu kabīnes kopumā ir uzlabotas un modernizētas, taču norāda, ka joprojām pastāv ierobežojumi attiecībā uz kabīnes telpu un ērtībām. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē EK nozīmīgo precizējumu, ka iknedēļas atpūtas laikposmi, kas ir 45 stundas vai vairāk, ir jāpavada ārpus transportlīdzekļa vai nu darba devēja apmaksātā izmitināšanas vietā, mājās vai paša transportlīdzekļa vadītāja izvēlētā vietā. EESK tomēr norāda, ka regulārā iknedēļas atpūtas laika pavadīšana privātā izmitināšanas vietā vai transportlīdzekļa vadītāja mājās varētu radīt sarežģījumus ar dokumentāciju. Taču, lai ievērotu prasību, ka transportlīdzekļa vadītājam jāvar brīvi izmantot savu laiku iknedēļas atpūtas laikposmā, ir nepieciešams, ka transportlīdzekļa vadītājs var brīvi atstāt transportlīdzekli un izmantot nepārtrauktu laika posmu, neuzņemoties atbildību par transportlīdzekļa uzraudzību un drošību. EESK arī norāda, ka, no otras puses, ir arī vajadzīga drošu stāvvietu un citu ērtību pieejamība, lai nodrošinātu ierosināto pasākumu pareizu piemērošanu. Tas, ka trūkst drošu stāvvietu un citas infrastruktūras, patiesībā nozīmē, ka juridisks pienākums paredzēt iknedēļas atpūtas laikposmu ārpus transportlīdzekļa konfrontēs transportlīdzekļu vadītājus un operatorus ar neiespējamu dilemmu, riskējot ar kravu un transportlīdzekli vai atbilstību tiesību aktiem. Tiesībaizsardzības iestādēm ir pienācīgi jāņem vērā šī dilemma. |
| --- | --- |

EESK atzīst, ka transportlīdzekļu kabīnes kopumā ir uzlabotas un modernizētas, taču norāda, ka joprojām pastāv ierobežojumi attiecībā uz kabīnes telpu un ērtībām. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē EK nozīmīgo precizējumu, ka iknedēļas atpūtas laikposmi, kas ir 45 stundas vai vairāk, ir jāpavada ārpus transportlīdzekļa vai nu darba devēja apmaksātā izmitināšanas vietā, mājās vai paša transportlīdzekļa vadītāja izvēlētā vietā. EESK tomēr norāda, ka regulārā iknedēļas atpūtas laika pavadīšana privātā izmitināšanas vietā vai transportlīdzekļa vadītāja mājās varētu radīt sarežģījumus ar dokumentāciju. Taču, lai ievērotu prasību, ka transportlīdzekļa vadītājam jāvar brīvi izmantot savu laiku iknedēļas atpūtas laikposmā, ir nepieciešams, ka transportlīdzekļa vadītājs var brīvi atstāt transportlīdzekli un izmantot nepārtrauktu laika posmu, neuzņemoties atbildību par transportlīdzekļa uzraudzību un drošību. EESK arī norāda, ka, no otras puses, ir arī vajadzīga drošu stāvvietu un citu ērtību pieejamība, lai nodrošinātu ierosināto pasākumu pareizu piemērošanu. Tas, ka trūkst drošu stāvvietu un citas infrastruktūras, patiesībā nozīmē, ka juridisks pienākums paredzēt iknedēļas atpūtas laikposmu ārpus transportlīdzekļa konfrontēs transportlīdzekļu vadītājus un operatorus ar neiespējamu dilemmu, riskējot ar kravu un transportlīdzekli vai atbilstību tiesību aktiem. Tiesībaizsardzības iestādēm ir pienācīgi jāņem vērā šī dilemma.

| Par: | 105 |
| --- | --- |
| Pret: | 152 |
| Atturas: | 22 |

Par:

105

Pret:

152

Atturas:

22

5.13. punkts

| | Eiropas Komisija norāda, ka n
  Noteikumu par autotransporta nozarē strādājošo norīkošanu darbā piemērošana ES mērogā ir būtiski svarīga, lai saglabātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus gan darba ņēmējiem, gan uzņēmumiem. Eiropas Komisija arī uzskata, ka
  Tas
  šis priekšlikums
  palīdzētu arī novērst citu dalībvalstu darbaspēka ar zemiem ienākumiem plaša mēroga ļaunprātīgu izmantošanu un ekspluatāciju, kas ir kļuvusi par ierastu praksi starptautisko autopārvadājumu jomā un ir viens no galvenajiem cēloņiem, kāpēc pazeminās transportlīdzekļu vadītāju algas un pasliktinās viņu nodarbinātības apstākļi.
  ir svarīgs, lai izveidotu taisnīgu, drošu un ekoloģiski un sociāli ilgtspējīgu autotransporta nozari. EESK atbalsta šos mērķus. Tomēr EESK uzsver arī to, ka ir svarīgi norīkošanas noteikumus pielāgot reālajai situācijai transporta nozarē, lai tie darbotos tā, kā to ierosinājusi Eiropas Komisija. Tāpēc EESK uzskata, ka ir jāanalizē, vai, norīkošanas noteikumus piemērojot starptautiskajiem pārvadājumiem, rodas pievienotā vērtība, ņemot vērā ar to saistītā administratīvā darba sarežģītību un kontroles un izpildes problēmas. |
| --- | --- |

Eiropas Komisija norāda, ka n
  Noteikumu par autotransporta nozarē strādājošo norīkošanu darbā piemērošana ES mērogā ir būtiski svarīga, lai saglabātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus gan darba ņēmējiem, gan uzņēmumiem. Eiropas Komisija arī uzskata, ka
  Tas
  šis priekšlikums
  palīdzētu arī novērst citu dalībvalstu darbaspēka ar zemiem ienākumiem plaša mēroga ļaunprātīgu izmantošanu un ekspluatāciju, kas ir kļuvusi par ierastu praksi starptautisko autopārvadājumu jomā un ir viens no galvenajiem cēloņiem, kāpēc pazeminās transportlīdzekļu vadītāju algas un pasliktinās viņu nodarbinātības apstākļi.
  ir svarīgs, lai izveidotu taisnīgu, drošu un ekoloģiski un sociāli ilgtspējīgu autotransporta nozari. EESK atbalsta šos mērķus. Tomēr EESK uzsver arī to, ka ir svarīgi norīkošanas noteikumus pielāgot reālajai situācijai transporta nozarē, lai tie darbotos tā, kā to ierosinājusi Eiropas Komisija. Tāpēc EESK uzskata, ka ir jāanalizē, vai, norīkošanas noteikumus piemērojot starptautiskajiem pārvadājumiem, rodas pievienotā vērtība, ņemot vērā ar to saistītā administratīvā darba sarežģītību un kontroles un izpildes problēmas.

| Par: | 105 |
| --- | --- |
| Pret: | 157 |
| Atturas: | 11 |

Par:

105

Pret:

157

Atturas:

11

5.14. punkts

| | Tāpat EESK uzskata, ka ir būtiski turpināt virzību uz augšupēju ekonomikas un sociālo konverģenci starp dalībvalstīm ar atšķirīgu ekonomikas sniegumu, vienlaikus visā ES vienoti piemērojot saskaņotus darbā norīkošanas noteikumus. EESK arī atbalsta vienkāršus, efektīvus un nediskriminējošus pasākumus šo noteikumu izpildei. Jebkurā gadījumā ir jānovērš administratīvais slogs. EESK atzinīgi vērtē priekšlikumā paredzēto vienkāršoto norīkojuma paziņojumu. Taču tā uzskata, ka norīkojuma paziņojuma attiecināšana uz laikposmu, kas nepārsniedz 6 mēnešus, un uz transportlīdzekļu vadītāju grupu varētu samazināt darbā norīkošanas noteikumu izpildes un kontroles efektivitāti. |
| --- | --- |

Tāpat EESK uzskata, ka ir būtiski turpināt virzību uz augšupēju ekonomikas un sociālo konverģenci starp dalībvalstīm ar atšķirīgu ekonomikas sniegumu, vienlaikus visā ES vienoti piemērojot saskaņotus darbā norīkošanas noteikumus. EESK arī atbalsta vienkāršus, efektīvus un nediskriminējošus pasākumus šo noteikumu izpildei. Jebkurā gadījumā ir jānovērš administratīvais slogs. EESK atzinīgi vērtē priekšlikumā paredzēto vienkāršoto norīkojuma paziņojumu. Taču tā uzskata, ka norīkojuma paziņojuma attiecināšana uz laikposmu, kas nepārsniedz 6 mēnešus, un uz transportlīdzekļu vadītāju grupu varētu samazināt darbā norīkošanas noteikumu izpildes un kontroles efektivitāti.

| Par: | 102 |
| --- | --- |
| Pret: | 160 |
| Atturas: | 12 |

Par:

102

Pret:

160

Atturas:

12

---

| 8.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 197/58 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 197/58

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Aviācija: atvērta un savienota Eiropa””

(COM(2017) 286 final)

un

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par konkurences aizsardzību gaisa transportā un Regulas (EK) Nr. 868/2004 atcelšanu”

(COM(2017) 289 final – 2017/0116 (COD))

(2018/C 197/09)

| Ziņotājs: | Jacek KRAWCZYK |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Jacek KRAWCZYK

| Apspriešanās | Eiropas Komisija, 5.7.2017.
  Eiropas Parlaments, 15.6.2017.
  Padome, 19.6.2017. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punkts un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 4.1.2018. |
| Pieņemts plenārsesijā | 17.1.2018. |
| Plenārsesija Nr. | 531 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 115/1/4 |

Apspriešanās

Eiropas Komisija, 5.7.2017.

Eiropas Parlaments, 15.6.2017.

Padome, 19.6.2017.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punkts un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

4.1.2018.

Pieņemts plenārsesijā

17.1.2018.

Plenārsesija Nr.

531

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

115/1/4

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atkārto savā atzinumā “Aviācijas tiesību aktu kopums I” (1) pausto nostāju, ka Eiropas Komisijas 2015. gada decembrī ierosinātās Aviācijas stratēģijas Eiropai (turpmāk – “ES Aviācijas stratēģija”) “galvenajam mērķim ir jābūt investīciju vides uzlabošanai, lai stimulētu vairāk Eiropas ieguldījumu ES aviācijas nozarē, uzlabotu šīs nozares konkurētspēju un palielinātu tās nozīmi ekonomikā, tādējādi sekmējot vispārējo ekonomisko izaugsmi un jaunu darbvietu izveidi”. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESK uzsver: lai ES civilās aviācijas nozares darbība būtu sekmīga, ļoti svarīga ir ES Aviācijas stratēģijas īstenošanas kvalitāte. Strauji mainīgie iekšējie un ārējie apstākļi, tirgus attīstība vairākos virzienos, pieaugošs spiediens uz iedzīvotājiem un uzņēmumiem, aizvien lielāka konkurence gan Eiropas Savienībā, gan citur pasaulē, jaunas revolucionāras tehnoloģijas un ātri progresējoša digitalizācija – šie ir tikai daži no problēmjautājumiem, kas ir jārisina, īstenojot ES Aviācijas stratēģiju. Kā EESK prognozēja atzinumā “Aviācijas tiesību aktu kopums I” (2), minētā stratēģija palielināja civilās aviācijas politisko nozīmīgumu ES darba kārtībā, un šī nozīmīgums ir jāsaglabā arī turpmāk. Šajā saistībā EESK pauž atzinību Komisijai par to, ka tā neatlaidīgi cenšas popularizēt pasaules līmenī pieņemtu un īstenotu regulējumu attiecībā uz aviācijas dekarbonizāciju. Vienlaikus un vairāk nekā jebkad iepriekš ir jāuzsver, ka vajadzīgs efektīvs nozares sociālais dialogs ES un valstu līmenī. EESK atkārtoti norāda uz atzinumu par sociālo dempingu aviācijā (3) un mudina Komisiju apsvērt efektīvus līdzekļus šīs problēmas risināšanai. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESK atbalsta Komisijas divējādo pieeju godīgas starptautiskās konkurences nodrošināšanai. Komisija, pirmkārt, iecerējusi stiprināt vienpusēju instrumentu, kura mērķis ir aizsargāt ES aviācijas intereses (Priekšlikums regulai par konkurences aizsardzību gaisa transportā un Regulas (EK) Nr. 868/2004 atcelšanu – turpmāk “Komisijas ierosinātā pārskatītā Regula (EK) Nr. 868/2004”) un, otrkārt, vēlas iegūt sarunu pilnvaras, kas ļautu apspriest jaunus tirgus piekļuves nolīgumus ar trešām valstīm, vienlaikus vienojoties par to, kā nodrošināt godīgu konkurenci. EESK joprojām ir pārliecināta, ka vienlīdzīgus konkurences apstākļus var ilgtspējīgi nodrošināt tikai tad, ja trešās valstis arī ievēro ar Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) standartiem nostiprinātās darba aizsardzības pamatprincipus, kā arī patērētāju un vides aizsardzības standartus. Komisijas ierosinātajā pārskatītajā Regulā (EK) Nr. 868/2004 mēģināts novērst vairākus pašlaik spēkā esošās Regulas (EK) Nr. 868/2004 trūkumus, tomēr funkcionējoša sociālā dialoga izveidei būtu jākļūst par neatņemamu elementu savstarpēji saskaņotajā godīgas konkurences klauzulā Eiropas Savienības starptautiskajos gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumos. EESK pilnībā atbalsta Komisijas centienus iegūt plašākas pilnvaras, lai tā varētu noslēgt jaunus visaptverošus aviācijas nolīgumus, un aicina ātri un efektīvi pabeigt jau sāktās sarunas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Skaidrojošās pamatnostādnes par īpašumtiesību un kontroles noteikumiem nodrošina lielāku skaidrību par attiecīgajiem Regulas (EK) Nr. 1008/2008 noteikumiem, lai palīdzētu dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām minēto noteikumu īstenošanā. Komiteja tomēr uzskata, ka minētajās pamatnostādnēs nav pietiekami ņemtas vērā notiekošās tirgus pārmaiņas, kā arī vērienīgās un strukturālās problēmas, ar ko Eiropas aviācija saskarsies īstermiņā un vidējā termiņā. Lai ES Aviācijas stratēģijas īstenošana būtu noturīga, EESK ierosina izstrādāt ietekmes novērtējumu, balstoties uz vairākiem scenārijiem, un tādā veidā pavērt iespēju īpašumtiesību un kontroles jautājuma lietpratīgai apsvēršanai. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komiteja atzinīgi vērtē ierosinātās skaidrojošās pamatnostādnes par sabiedrisko pakalpojumu saistībām, kas minētas Regulā (EK) Nr. 1008/2008, tomēr norāda: lai varētu nodrošināt tirgus ilgtermiņa attīstību, tostarp apmierināt aizvien lielāko vajadzību veidot savienojumus ar tām dalībvalstīm, kuras atrodas ES nomalē vai kurām ir mazs iekšējais tirgus, būs jāveic vēl dziļāka ekonomiska un sociāla analīze par to, kā labāk nodrošināt ilgtspējīgus savienojumus starp šo valstu lielākajām lidostām un nozīmīgiem galamērķiem Eiropas Savienībā un labāk apmierināt pasažieru vajadzības. Par šo jautājumu būs vajadzīgas papildu politiskas debates, ņemot vērā arī savienojamības indeksu, ko izstrādā tīkla pārvaldnieks un kas tagad ir publicēts Eiropas Komisijas tīmekļa vietnē. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komiteja uzskata, ka Regula (EK) Nr. 1008/2008 ir visaptveroši jāpārskata. Tā kā nozarei tā ir ļoti nozīmīga, ir būtiski pārskatīšanas procesā uzklausīt visu ieinteresēto personu – tostarp pilsoniskās sabiedrības pārstāvju – viedokļus un nodrošināt, ka ES Aviācijas stratēģijā formulētais ilgtermiņa redzējums, kas attiecas ES civilo aviāciju, kļūst par realitāti. Ja Komisija veiktu plašu analīzi un tās rezultāti tiktu apstiprināti sabiedriskā apspriešanā, ES interesēs būtu, ka Komisijas pašreizējais sastāvs ierosinātu Regulas (EK) Nr. 1008/2008 pārskatīšanu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESK uzskata, ka ES līmenī pēc tīkla pārvaldnieka (4) ierosmes jau ir sācies process, kura mērķis ir mazināt gaisa satiksmes pārvaldības traucējumus. Turklāt sociālajiem partneriem jau ir ietekmes mazināšanas instrumenti, jo šie instrumenti tiek izmantoti, savstarpēji par to vienojoties. EESK vēlreiz atzīmē, ka tiesības streikot ir darba ņēmēju pamattiesības, un tiesības streikot neietilpst ES līgumu darbības jomā (5). Saskaņā ar subsidiaritātes principu šo tiesību izmantošanas noteikšana ir dalībvalstu kompetencē. Turklāt sociālie partneri ir izstrādājuši virkni pasākumu, ko varētu kopīgi īstenot, lai mazinātu kolektīvas rīcības risku (turpmāk – “instrumentu kopums” (6)). EESK atzinīgi vērtē šo iniciatīvu un uzskata, ka tā ir atbilstoša un efektīva pieeja, lai iespējami izvairītos no gaisa satiksmes traucējumiem. Vislielāko labumu no šīs iniciatīvas gūs pasažieri un Eiropas iedzīvotāji. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Lai nodrošinātu ES Aviācijas stratēģijas efektīvu īstenošanu, ir būtiski politiskajās debatēs uzklausīt organizētās pilsoniskās sabiedrības viedokli par šo iniciatīvu politisko, sociālo, ekonomisko un ekoloģisko ietekmi. EESK, kā jau vairākkārt norādīts, ir gatava aktīvi iesaistīties šajā procesā. Ir arī ārkārtīgi svarīgi, lai Eiropas Parlaments un Padome ātri turpinātu likumdošanas darbu attiecībā uz priekšlikumu pārskatīt Regulu (EK) Nr. 868/2004, jo tas pavērtu iespēju efektīvi novērst starptautiskās konkurences izkropļojumus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESK atkārto nostāju, ko tā pauda atzinumā “Aviācijas tiesību aktu kopums I” (7), kurā ieteikts “ne vien iesaistīt Stratēģijas īstenošanā ieinteresētās personas, bet arī sniegt strukturētu un konkrētu skaidrojumu par to, kādā veidā Stratēģija tiks īstenota”. Joprojām ir vajadzīgs ceļvedis, kas sniegtu sīkāku informāciju par to, “kā Komisija sasniegs ieinteresētās personas, lai nodrošinātu šo ārkārtīgi nepieciešamo līdzdalību. Mobilizēt visas aviācijas nozarē iesaistītās puses, lai tās kopīgi darbotos Stratēģijas īstenošanā, nebūs viegli, taču tas ir jādara”. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Ievads

| 2.1. | Komisijas 2017. gada 8. jūnijā publicētais paziņojums COM(2017) 286 “Aviācija: atvērta un savienota Eiropa” (turpmāk – “paziņojums”) seko “Aviācijas stratēģijai Eiropai” (8) (ES Aviācijas stratēģija), kuru Eiropas Komisijas sāka īstenot 2015. gada decembrī un kurā noteikta darba kārtība mērķtiecīgām apspriedēm ar civilās aviācijas pārstāvjiem par to, kādi ir vajadzīgie holistiskas aviācijas politikas pamatelementi un kā šādu stratēģiju labāk īstenot. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | ES Aviācijas stratēģijas “(..) mērķis ir stimulēt Eiropas ekonomiku, stiprināt tās rūpniecisko bāzi un aviācijas līderpozīcijas pasaulē, vienlaikus risinot ar vidi un klimatu saistītus problēmjautājumus, tādējādi sniedzot tiešu ieguldījumu Komisijas stratēģiskajās prioritātēs” (9). Ņemot vērā aviācijas ekonomiskos, juridiskos, ekoloģiskos, politiskos un sociālos aspektus, Komisija īsteno holistisku pieeju aviācijai un ierosinājusi mērķus, lai risinātu problēmjautājumus ES tirgū, kā arī starptautiskajos aviācijas tirgos. Vēl nav zināms, kādi būs konkrētākie ES Aviācijas stratēģijas īstenošanas rezultāti. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.2. | EESK pēdējos gados ir ļoti aktīvi iesaistījusies ES civilās aviācijas politikas izstrādē. Tā ir organizējusi daudzas atklātas uzklausīšanas sanāksmes, konferences un divpusējus un daudzpusējus pasākumus, lai nodrošinātu plašāku pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu dažādos politikas pasākumos, kas saistīti ar ES civilo aviāciju. Tādēļ tā ir izveidojusi stabilu tīklu, kas vieno ieinteresētās personas no ES pilsoniskās sabiedrības un kas ļauj savlaicīgi reaģēt uz paredzamajiem Komisijas priekšlikumiem un paver pilsoniskajai sabiedrībai iespējas iesaistīties šā ārkārtīgi svarīgā un jutīgā jautājuma risināšanā. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Komisija 2015. gada 2. martā nolēma apspriesties ar Komiteju par integrētu ES aviācijas politiku. Daudzi ieteikumi, kas minēti EESK atzinumā “Integrēta ES aviācijas politika” (10) (2015. gada septembris), ir iekļauti Komisijas galīgajā priekšlikumā. Pēc ES Aviācijas stratēģijas publicēšanas Komiteja atzinumā “Aviācijas tiesību aktu kopums I” (11) (2016. gada februāris) stingri atbalstīja Komisijas priekšlikumu. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.3. | Pašreizējā Komisijas paziņojumā tiek aplūkoti ārkārtīgi sarežģīti jautājumi, un katram no tiem ir daudz politisku, juridisku un ekonomisku seku. Šos jautājumus cita starpā Komisija ir uzskaitījusi pielikumā (12) Aviācijas stratēģijai kā neatņemamus “rīcības plāna” elementus, lai sasniegtu galvenos stratēģiskos mērķus. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | No četriem paziņojumā ierosinātajiem pasākumiem viens ir leģislatīvs priekšlikums. Pārējie trīs ir nesaistošas juridiska rakstura pamatnostādnes. Pasākumu kopumu veido šādi dokumenti:






  — | jauns priekšlikums regulai par konkurences aizsardzību gaisa transportā un Regulas (EK) Nr. 868/2004 atcelšanu, |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

jauns priekšlikums regulai par konkurences aizsardzību gaisa transportā un Regulas (EK) Nr. 868/2004 atcelšanu,

| — | skaidrojošas pamatnostādnes par tādiem īpašumtiesību un kontroles noteikumiem attiecībā uz Eiropas aviokompānijām, kas ietverti Regulā (EK) Nr. 1008/2008, |
| --- | --- |

—

skaidrojošas pamatnostādnes par tādiem īpašumtiesību un kontroles noteikumiem attiecībā uz Eiropas aviokompānijām, kas ietverti Regulā (EK) Nr. 1008/2008,

| — | skaidrojošas pamatnostādnes par sabiedrisko pakalpojumu saistību noteikumiem, kas ietverti Regulā (EK) Nr. 1008/2008, |
| --- | --- |

—

skaidrojošas pamatnostādnes par sabiedrisko pakalpojumu saistību noteikumiem, kas ietverti Regulā (EK) Nr. 1008/2008,

| — | Komisijas dienestu darba dokuments Practices favouring Air Traffic Management Service Continuity (Gaisa satiksmes pārvaldības nepārtrauktību veicinoši pasākumi) (13). |
| --- | --- |

—

Komisijas dienestu darba dokuments Practices favouring Air Traffic Management Service Continuity (Gaisa satiksmes pārvaldības nepārtrauktību veicinoši pasākumi) (13).

3.   Leģislatīvs priekšlikums: jauna regula, ar ko aizstāj Regulu (EK) Nr. 868/2004 (pārskatītas regulas projekts)

| 3.1. | Gan Komisijas publicētajos dokumentos, gan paziņojumā minēts, ka ES gaisa pārvadātāji turpmāk labāk jāaizsargā no trešās valstīs esošu konkurentu prakses, kas tiek uzskatīta par tādu, kura kropļo godīgu tirgus konkurenci. Lielākās organizācijas, kas pārstāv ES gaisa pārvadātāju nozari, ir lūgušas Komisijai rīkoties apņēmīgi, lai novērstu to, ka, viņuprāt, nav atbilstīgas rīcības pret pārvadātājiem no trešām valstīm, kurās nav pienācīgu noteikumu par godīgu konkurenci. Sociālie partneri ir izteikuši līdzīgas prasības, norādot uz to, ka netiek ievēroti salīdzināmi sociālie un darba standarti. Komisija ir rīkojusies pareizi saistībā ar šiem stingrajiem aicinājumiem un nākusi klajā ar jaunas regulas projektu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Gadījumos, kad Eiropas Savienībā tiek apdraudēta savienojamība un konkurence, Savienībai jāspēj rīkoties efektīvi, lai nodrošinātu, ka netiek kropļota konkurence starptautiskajos aviācijas tirgos un netiek kaitēts ES aviācijas interesēm, tiek nodrošinātas patērētāju tiesības un intereses un uzlabota atbilstība ES tiesību aktiem par patērētāju un pasažieru tiesībām. Regulas (EK) Nr. 868/2004 mērķis bija risināt šīs problēmas, Eiropas Savienībai rīkojoties vienpusēji. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Izrādījās, ka Regulai (EK) Nr. 868/2004 ir vairākas nopietnas nepilnības (14): tiek izmantoti tirdzniecības tiesību jomas instrumenti, procedūras un kritēriji, savukārt starptautisko aviācijas tirgu regulē gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumi. Regula (EK) Nr. 868/2004 tiek arī kritizēta, jo tajā paredzētās sankcijas ir neatbilstošas, un tā tiek dēvēta par “bezzobainu tīģeri”. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Gan Padomes, gan Komisijas mērķis bija Regulas (EK) Nr. 868/2004 pārskatīšana vai aizstāšana. Arī Eiropas Parlaments aicināja pārskatīt minēto regulu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tika rīkota apspriešanās ar ieinteresētajām personām par priekšlikumu uzlabot aizsardzību pret subsidēšanu un negodīgu cenu praksi. Ieinteresētās personas tika arī uzklausītas sabiedriskajā apspriešanā, kas bija saistīta ar Komisijas izstrādāto ES Aviācijas stratēģiju. Pēc šīm konsultācijām Komisija ierosināja integrētu pieeju kā labāko līdzekli apzināto problēmu risināšanai. Trīs savstarpēji papildinošie stūrakmeņi (starptautiskās sarunas, godīgas konkurences klauzulas starptautiskos nolīgumos un Regulas (EK) Nr. 868/2004 pārskatīšana) rada sinerģiju, paverot iespēju efektīvi saglabāt savienojamību Eiropas Savienībā un atbalstīt atklātu un godīgu konkurenci starp visiem gaisa pārvadātājiem. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Paredzams, ka šī pieeja sniegs arī ekonomiskus ieguvumus, jo tā ļauj ES gaisa pārvadātājiem godīgi konkurēt ar trešo valstu gaisa pārvadātājiem; tā dos labumu arī ES lidostām un pasažieriem, palielinot pārvadājumu piedāvājumu un izvēles iespējas. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komisijas ierosinātajā pārskatītajā Regulā (EK) Nr. 868/2004 paredzēts pilnvarot Komisiju kā vadošo ES iestādi apņēmīgi rīkoties un nodrošināt, ka trešās valstis satvarā, ko veido spēkā esošās ES tiesību normas un pārredzamības, subsidiaritātes un samērīguma princips, ievēro starptautiskās saistības. Ierosinātie grozījumi vienkāršo procesu un mudina attiecīgās puses risināt konfliktus, izmantojot konfliktu izšķiršanas procedūru, kad vien iespējams. Tāpēc Komisijas priekšlikums, ja tas tiks pieņemts, efektīvi novērsīs pašlaik spēkā esošās Regulas (EK) Nr. 868/2004 nepilnības. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Tomēr vairāki jautājumi joprojām nav skaidri, it īpaši tas, kādus pasākumus Komisija varētu veikt, lai nodrošinātu, ka trešās valstis ievēro starptautiskās saistības (15). |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Vēl viens jautājums, par ko bažas pauž ieinteresētās personas, ir tas, ka nav paredzēta rīcība gadījumos, ja trešā persona neievēro darba aizsardzības pamatprincipus, kas noteikti SDO standartos, vai ja netiek ievēroti patērēju un/vai vides aizsardzības standarti. Tā kā Komisija īsteno holistisku pieeju, ir svarīgi uzsvērt, ka jānodrošina līdzsvars starp brīvu tirgus pieejamību, kas atbilst Pasaules Tirdzniecības organizācijas vēlmei, un ilgtspējīgu starptautisko konkurenci darba ņēmēju un patērētāju interesēs. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Komisijas ierosinātajā pārskatītajā Regulā (EK) Nr. 868/2004 ir paredzēta vēl viena iespēja novērst konkurences izkropļojumus. Ja tiktu sniegti prima facie pierādījumi, ka tiek izmantota negodīga prakse un ka tā ir kaitējuma cēlonis un negatīvi ietekmē vienu vai vairākus ES gaisa pārvadātājus, Komisija varētu rīkoties un vērsties pret negodīgu tirgus praksi, kas kaitē atsevišķiem ES gaisa pārvadātājiem. Dalībvalstis un gaisa pārvadātāji var arī iesniegt sūdzību. |
| --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | Lai Komisijas ierosinātā pārskatītā Regula (EK) Nr. 868/2004 darbotos kā brīvprātīgas konfliktu atrisināšanas katalizators, ir būtiski, ka piemērotās sankcijas ir nozīmīgas trešai personai. Tāpēc Komisijas priekšlikumā paredzēti tādi pasākumi kā trešās valsts gaisa pārvadātāja koncesiju, tam pienākošos pakalpojumu vai citu tiesību apturēšana ar nosacījumu, ka ar šādu rīcību netiek pārkāpti gaisa satiksmes nolīgumi ar trešo valsti vai citas starptautiskās saistības (16). |
| --- | --- |

3.7.4.

| 3.8. | Tāpēc var apgalvot, ka Komisijas priekšlikumā tā pašreizējā redakcijā faktiski ir novērsti būtiskākie iebildumi, kas pausti pret Regulu (EK) Nr. 868/2004. Lai Komisijas ierosinātā pārskatītā Regula (EK) Nr. 868/2004 panāktu vēlamo ietekmi, proti, atturētu trešās valstis vai trešo valstu pārvadātājus no konkurences izkropļošanas starptautiskās aviācijas nozarē, varbūt vajadzētu precizēt pasākumus, ko Komisija varētu īstenot šajā nolūkā, un plašāko pieeju, kura būtu jāizmanto, definējot jēdzienu “negodīga” konkurence. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komiteja atbalsta Komisijas pieeju, taču uzsver, ka daži noteikumi varētu būt stingrāki, lai nodrošinātu pārskatītās regulas efektivitāti: izmeklēšanas periods būtu jāsaīsina un nevajadzētu pieļaut iespēju apturēt izmeklēšanu bez pietiekama iemesla, piemēram, vienošanās ar pusēm par koriģējošiem pasākumiem un šādu pasākumu īstenošanas. Vajadzētu arī paredzēt pagaidu atvieglojumu instrumentu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESK uzsver: lai ES aviācijas nozari varētu aizsargāt no trešo valstu ekspluatantu radītas negodīgas konkurences, jaunajā, pārskatītajā regulā, kas aizstās pašlaik spēkā esošo regulu, ne tikai jāparedz uzlabota aizsardzība pret subsidēšanu un negodīgu cenu noteikšanas praksi, bet arī jāņem vērā vajadzība atbilstīgā starptautiskā veidā risināt SDO konvencijām neatbilstošo darba apstākļu problēmu. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Neleģislatīvi priekšlikumi

4.1.   Skaidrojošās pamatnostādnes par īpašumtiesību un kontroles noteikumiem

| 4.1.1. | Nesen pieņemtā atzinumā par ES Aviācijas stratēģiju (17) EESK piekrita viedoklim, ka stratēģijas galvenajam mērķim vajadzētu būt atbalstīt vispārēju ekonomikas izaugsmi un jaunu darbvietu radīšanu. Lai nodrošinātu izaugsmi, Eiropas gaisa pārvadātājiem vajadzīga piekļuve ieguldījumiem, tostarp ārvalstu ieguldījumiem. Taču jāņem vērā tas, ka dažas trešo valstu valdības ieguldījumus izmanto kā stratēģisku līdzekli un dara to tādā veidā, kas, iespējams, nav saderīgs ar Regulas (EK) Nr. 1008/2008 būtību un saturu. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Saskaņā ar pašlaik spēkā esošajiem ieguldījumu noteikumiem, kas attiecas uz ārvalstu gaisa pārvadātājiem, ieguldījumi nedrīkst pārsniegt 49 % no īpašumtiesībām (18). Turklāt Eiropas Savienības dalībvalstīm vai to valstspiederīgajiem jāsaglabā uzņēmuma efektīva kontrole (19). Pamatojoties uz šo noteikumu, pēdējos gados dalībvalstu licencēšanas iestādes un Komisija ir pārskatījušas vairākus ārvalstu ieguldījumus (20). |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Skaidrojošās pamatnostādnes par īpašumtiesību un kontroles noteikumiem nemaina spēkā esošos noteikumus attiecībā uz šiem abiem jautājumiem, taču tās skaidro vairākus svarīgus procesuālos aspektus. Turklāt tajās precizēts, kuras ieguldījumu shēmas ir pieņemamas, lai gaisa pārvadātāji varētu turpināt darbību saskaņā ar tiem izsniegtajām ES licencēm. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Vairāki gadījumi, kad trešo valstu gaisa pārvadātāji ir iegādājušies īpašumtiesību mazākuma daļu, kas ir stratēģiski nozīmīga, ir izraisījuši diezgan pretrunīgas debates par to, vai šie gadījumi nav Regulā (EK) Nr. 1008/2008 paredzēto īpašumtiesību un kontroles noteikumu pārkāpums. Tie liecina par būtiskajām izmaiņām, kas notiek starptautiskajā aviācijā (21). EESK atzinīgi vērtē ierosinātās skaidrojošās pamatnostādnes par īpašumtiesību un kontroles noteikumiem, taču tā uzskata, ka ir svarīgi ne tikai apsvērt, kā interpretēt pašlaik spēkā esošos īpašumtiesību un kontroles noteikumus, bet arī novērtēt, vai tie pašlaik nebūtu jāpārskata, ņemot vērā pašreizējās un prognozējamās tirgus tendences. Šajā saistībā jānorāda, ka ieguldījumu iespēju piešķiršana, balstoties uz savstarpību, ir viens no svarīgākajiem virzieniem, kas būtu ejams. Lai varētu novērtēt tirgus attīstības tendenču ietekmi uz Eiropas konkurētspēju vidējā termiņā un ilgākā termiņā, EESK iesaka veikt ietekmes novērtējumu, balstoties uz vairākiem scenārijiem. Šāds ietekmes novērtējums pavērtu iespēju lietpratīgi apsvērt īpašumtiesību un kontroles jautājumu. |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Skaidrojošās pamatnostādnes par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību noteikumiem

| 4.2.1. | Eiropas Savienībā valda izpratne, ka jāmeklē risinājumi gadījumos, kad noteiktos maršrutos un īpašu apstākļu, nepietiekama pieprasījuma vai tirgus nepilnību dēļ nevar nodrošināt pietiekamu skaitu lidojumu, kas kalpotu vietējo kopienu vajadzībām. Šādos gadījumos, uzliekot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kam jāatbilst ļoti precīziem Regulā (EK) Nr. 1008/2008 minētiem nosacījumiem, var nodrošināt, ka nomaļie vai mazāk attīstītie reģioni ir labi savienoti ar pārējo Eiropu. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Parasti dalībvalstis izmanto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, lai nodrošinātu savienojumus savā valstī uz nepietiekami savienotiem reģioniem un no tiem. Pirms sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību uzlikšanas ir jāveic nepieciešamības novērtējums, kurā ņem vērā šādus kritērijus: proporcionalitāte (22), iespējas izmantot citus transporta veidus, gaisa pārvadājumu cenas un nosacījumi, to gaisa pārvadātāju kopējā ietekme, kuri darbojas vai plāno darboties attiecīgajā maršrutā (23). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Pašlaik spēkā esošie noteikumi, kas attiecas uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, ne vienmēr īstenoti konsekventi, un tas, iespējams, ir ietekmējis gan savienojamību, gan konkurenci dažos maršrutos. Dalībvalstīm ir radušies jautājumi par minēto pamatnostādņu procesuālo noteikumu saturu. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Skaidrojošajās pamatnostādnēs par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību noteikumiem ir izklāstīti kritēriji, kas Komisijai jāievēro sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību vērtēšanā. Pamatnostādnes aptver visus aspektus, sākot ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību uzlikšanu un saistītajām procedūrām un beidzot ar skaidrojumiem par ekskluzīvām pakalpojumu koncesijām un kompensāciju (saistībā ar valsts atbalsta noteikumiem). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Minētās pamatnostādnes veicinās pārredzamāku un konsekventāku pašlaik spēkā esošo Regulas (EK) Nr. 1008/2008 noteikumu īstenošanu un izpildes panākšanu. Tomēr EESK lūdz Komisiju rūpīgi iedziļināties atzinumā “Lēmuma par valsts kompensāciju par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu piemērošana (2012/21/ES)” (24), kurā pausts aicinājums piemērot valstu un vietējām pārvaldes iestādēm mazāk apgrūtinošas prasības attiecībā uz to noteikumu ievērošanu, kas saistīti ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību uzlikšanu, un ziņošanu par uzliktajām saistībām, it īpaši gadījumos, kad vajadzība pēc publiskas rīcības, lai atbalstītu sabiedrībai vajadzīgus, bet komerciāli neizdevīgus gaisa pārvadātāju pakalpojumus, ir neapšaubāma (piemēram, lai panāktu attālu teritoriju, salu utt. savienojamību). Vienlaikus, sociālo standartu ievērošanai vajadzētu būt kritērijam, ko ņem vērā, piešķirot valsts atbalstu. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Dalībvalstis, kuras atrodas ES nomalē vai kurām ir mazs iekšējais tirgus, saskaras ar aizvien lielākām grūtībām centienos nodrošināt ne tikai iekšzemes savienojumus, bet arī savienojumus starp savu lielāko lidostu un nozīmīgākajiem galamērķiem ES un trešās valstīs. Tādēļ tas, kā nodrošināt pietiekamu savienojamību ar Eiropas nomaļajiem galamērķiem, ir ne tikai regulējuma skaidrības jautājums, bet arī ekonomisks un politisks jautājums, tādējādi labāk ņemot vērā pasažieru vajadzības. Attiecīgās dalībvalstis ir ieinteresētas ilgtspējīgos un uzticamos gaisa pārvadājumu pakalpojumos, lai nodrošinātu ilgtermiņa plānošanas stabilitāti neatkarīgi no iespējamajiem ienākumu zaudējumiem, kas rodas reisus apkalpojošajiem gaisa pārvadātājiem. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Savienojamības indeksam būtu jārada skaidrība par to, vai šādas plašākas pieejas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, iespējams, nodrošinot straujāku ekonomikas izaugsmi, būtu pamatotas. Ilgtermiņā varētu debatēt par to, vai Skaidrojošās pamatnostādnes par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību noteikumiem joprojām ir atbilstīgas un efektīvas strauji mainīgajā aviācijas tirgū. |
| --- | --- |

4.2.7.

4.3.   Gaisa satiksmes pārvaldības nepārtrauktība

| 4.3.1. | Aeronavigācijas pakalpojumiem ir ļoti liela nozīme stabilu gaisa transporta savienojumu nodrošināšanā, jo šie pakalpojumi garantē gaisa satiksmes plūsmu drošu darbību. Gada noslogotākajos periodos Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības (Air Traffic Management – ATM) sistēmai jāpārvalda vairāk nekā 30 000 lidojumu dienā. Darbaspēkam ir būtiska nozīme gaisa satiksmes pārvaldības pakalpojumu sniegšanā. Eiropā kopumā šajā nozarē ir nodarbināti 56 300 cilvēku: 17 370 gaisa satiksmes vadības dispečeru un 38 930 citu darbinieku gaisa navigācijas pakalpojumu jomā. Darbam šajā nozarē vajadzīgas ne tikai mūsdienīgas tehnoloģijas, bet arī ļoti labas profesionālās un personīgās prasmes. Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmas efektivitāte un noturība nesen ir ievērojami pieaugusi, un tā spēja tikt galā ar satiksmes pieaugumu par 68 % divdesmit gados – no 5,8 miljoniem lidojumu 1995. gadā uz 9,74 miljoniem 2014. gadā. Šī efektivitātes paaugstināšana un vienlaicīga visaugstāko drošības standartu ievērošana bija iespējama, tikai pateicoties visu aviācijas vērtības radīšanas ķēdē iesaistīto ieinteresēto personu stingrajai apņēmībai izveidot Eiropas vienoto aviācijas telpu. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | EESK rīkotajā publiskajā uzklausīšanas sanāksmē “Gaisa satiksmes pārvaldības nepārtrauktība atvērtā un savienotā Eiropā” tīkla pārvaldnieks informēja par procedūru, kas ieviesta, lai Eiropā iespējami mazinātu visu veidu traucējumu ietekmi. Šajos pasākumos vajadzīga aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju, gaisa pārvadātāju un dalībvalstu līdzdalība. Izrādījies, ka tie ir efektīvs līdzeklis, kas ļauj mazināt traucējumu ietekmi uz pasažieriem. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Viens no iespējamiem traucējumu cēloņiem ir protesta akcijas aviācijas nozarē. Tiesības streikot ir darba ņēmēju pamattiesības, un tiesības streikot neietilpst ES līgumu darbības jomā (25). Tādēļ dalībvalstu ziņā ir noteikt, kā ir īstenojamas tiesības streikot, un vairumā dalībvalstu ir spēkā īpaši tiesību akti vai noteikumi, ar ko paredz nosacījumus streikošanas tiesību īstenošanai gaisa satiksmes pārvaldības jomā un jebkādā citā ES aviācijas vērtības radīšanas ķēdes posmā. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | “Instrumentu kopums sekmīgam sociālajam dialogam gaisa satiksmes pārvaldības jomā” (26), par ko vienojušies sociālie partneri, ir labs piemērs, kā efektīvi izveidot mehānismus, kuri mazina traucējumu draudus. Šie pasākumi tiek īstenoti uz abpusējas vienošanās pamata. EESK atzinīgi vērtē sociālo partneru priekšlikumu paplašināt parakstītāju loku un pauž gatavību iesaistīties šādā iniciatīvā. |
| --- | --- |

4.3.4.

5.   Citi priekšlikumi

| 5.1. | Lai apkarotu praksi, kas negatīvi ietekmē konkurenci, līdztekus priekšlikumam jaunai Regulai (EK) Nr. 868 Komisija mudina visaptverošos aviācijas nolīgumos ar trešām valstīm iekļaut tālejošus konkurences noteikumus (27). Komisija mudina Padomi piešķirt tai jaunas pilnvaras sākt sarunas par turpmākiem šāda veida nolīgumiem ar Bahreinu, Ķīnu, Kuveitu, Meksiku, Omānu un Saūda Arābiju. Komisija arī pamatoti uzsver, ka nekavējoties jāparaksta visaptverošs ES un Ukrainas aviācijas nolīgums. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Pirmajā šāda veida visaptverošā nolīgumā (turpmāk – “gaisa transporta nolīgums”), kas tika noslēgts starp ES un Amerikas Savienotajām Valstīm (2007. gadā), paredzēta konkurenci regulējošo iestāžu sadarbība, lai nepieļautu negodīgu konkurenci, un radīta koordinācijas sistēma. Gaisa transporta nolīguma 14. pantā ir paredzēts, kā jārīkojas saistībā ar valsts subsīdijām un atbalstu (28), un arī ietverti noteikumi, kas ar gaisa transporta nolīgumu saistītajai Apvienotajai komitejai piešķir tiesības izšķirt iespējamos strīdus – tostarp, izmantojot neitrālas arbitrāžas procedūru. Nozīmīgākā šādu visaptverošo nolīgumu pievienotā vērtība ir tiesību normu tuvināšana daudzās svarīgās jomās (drošības standarti, sertifikāti un licences, kā arī jutīgā drošības joma). Šajā saistībā tā attiecas arī uz valsts atbalstu un valsts palīdzību. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Visaptverošs aviācijas nolīgums līdz šim ir noslēgts ar Kanādu. Pašlaik no jauna tiek apspriests nolīgums ar Brazīliju, un ES ir pabeigusi sarunas ar Izraēlu, Jordāniju, Maroku, Moldovu un Gruziju. Notiek sarunas ar Austrāliju un Jaunzēlandi. Pēc tam, kad Padome 2016. gadā piešķīra pilnvaras, ir sāktas sarunas ar Dienvidaustrumāzijas valstu asociāciju, Kataru, Apvienotajiem Arābu Emirātiem un Turciju. Visos gadījumos sarunās apspriestas arī godīgas konkurences klauzulas (29). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Ja Komisija sekmīgi pabeigs sarunas par pašreiz apspriežamajiem gaisa transporta nolīgumiem, EESK izprot Komisijas centienus saņemt turpmākas pilnvaras, lai sāktu sarunas par jauniem visaptverošiem aviācijas nolīgumiem, un mudina ātri un efektīvi pabeigt jau sāktās sarunas. Tomēr dažu valstu un to gaisa pārvadātāju darba tiesisko attiecību prakse rada bažas un varētu negatīvi ietekmēt godīgu konkurenci starptautiskajā aviācijas tirgū. Tādēļ EESK mudina Komisiju nodrošināt godīgu attieksmi pret Eiropas gaisa pārvadātājiem un vienlīdzīgus konkurences apstākļus. EESK iesaka Padomei un Komisijai atzīt, ka sarunās ir jāvienojas par atbilstošām saistošām sociālajām klauzulām visos ES aviācijas nolīgumos ar trešām valstīm. |
| --- | --- |

5.4.

Briselē, 2018. gada 17. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  OV C 389, 21.10.2016., 86. lpp.

1

(2)  OV C 389, 21.10.2016., 86. lpp.

2

(3)  OV C 13, 15.1.2016., 110. lpp.

3

(4)  Tīkla pārvaldnieks ir Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācijas direktorāts, kura pārziņā ir tīkla jaudas plānošana. Tam jānodrošina gaisa satiksmes jaudas pieejamība un iespējami efektīva izmantošana Eiropas tīkla ikdienas darbībā. Tāpēc tīkla pārvaldnieks cieši sadarbojas ar dalībvalstīm un to aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem.

4

(5)  LESD 153. panta 5. punkts.

5

(6)  ATCEUC (Air Traffic Controllers European Unions Coordination), Civilo aeronavigācijas pakalpojumu organizācija (CANSO) un Eiropas Transporta darbinieku arodbiedrību federācija (ETF): Toolbox for successful social dialogue in air traffic management, pieejams: http://www.etf-europe.org/files/extranet/-75/45567/Brochure%20ETF%20Toolbox%20March%202016.pdf.

6

ATCEUC

Air Traffic Controllers European Unions Coordination

CANSO

ETF

Toolbox for successful social dialogue in air traffic management

(7)  OV C 389, 21.10.2016., 86. lpp.

7

(8)  COM(2015) 598 final.

8

(9)  COM(2017) 286 final, 2. lpp.

9

(10)  OV C 13, 15.1.2016., 169. lpp.

10

(11)  OV C 389, 21.10.2016., 86. lpp.

11

(12)  COM(2015) 598 final.

12

(13)  SWD(2017) 207 final.

13

(14)  Komisijas 2013. gada aprīļa pētījums 268/2004 A Case for Better Regulation.

14

A Case for Better Regulation

(15)  Šādas negodīgas prakses piemērs varētu būt situācija, kurā ekonomiski spēcīga trešā valsts de facto atsaka ES pārvadātājiem piekļuvi komerciāli svarīgām laika nišām tās lielākajās lidostās.

15

de facto

(16)  COM(2017) 289, 13. pants.

16

(17)  OV C 389, 21.10.2016., 86. lpp.

17

(18)  Regulas (EK) Nr. 1008/2008 4. panta f) punkts (OV L 293, 31.10.2008., 3. lpp.).

18

(19)  Regulas (EK) Nr. 1008/2008 4. panta f) punkts (OV L 293, 31.10.2008., 3. lpp.).

19

(20)  SWD(2017) 207 final, 4. punkts.

20

(21)  Piemērs: Etihad Airways ir iegādājusies Air Berlin īpašumtiesību mazākumdaļu, un šī iegāde ir daļa no stratēģijas, lai izveidotu stipru partnerību starp vairākām Eiropas aviokompānijām un Etihad Airways.

21

Etihad Airways

Air Berlin

Etihad Airways

(22)  Saistību un reģiona ekonomiskās attīstības vajadzību proporcionalitāte.

22

(23)  Regulas (EK) Nr. 1008/2008 16. panta 3. punkts (OV L 293, 31.10.2008., 3. lpp.).

23

(24)  .OV C 345, 13.10.2017., 45. lpp.

24

(25)  LESD 153. panta 5. punkts.

25

(26)  http://www.etf-europe.org/files/extranet/-75/45567/Brochure%20ETF%20Toolbox%20March%202016.pdf.

26

(27)  SWD(2017) 182 final, 3.4.4. punkts.

27

(28)  2007. gada 25. un 30. aprīlī parakstītā ES un ASV Gaisa transporta nolīguma 14. pants.

28

(29)  SWD(2017)182 final, 2.2.1.3. punkts.

29

---

| 8.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 197/66 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 197/66

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem (pārstrādāta redakcija)”

(COM(2017) 548 final – 2017/0237 (COD))

(2018/C 197/10)

| Ziņotājs: | Jan SIMONS (NL-I) |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Jan SIMONS (NL-I)

| Apspriešanās | Eiropas Parlaments, 5.10.2017.
  Eiropas Savienības Padome, 10.10.2017. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa |
| Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē | 4.1.2018. |
| Datums, kad pieņemts plenārsesijā | 18.1.2018. |
| Plenārsesija Nr. | 531 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 164/1/4 |

Apspriešanās

Eiropas Parlaments, 5.10.2017.

Eiropas Savienības Padome, 10.10.2017.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa

Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē

4.1.2018.

Datums, kad pieņemts plenārsesijā

18.1.2018.

Plenārsesija Nr.

531

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

164/1/4

1.   Secinājumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus. Tā īpaši atzinīgi vērtē priekšlikumus vēl vairāk precizēt pašlaik spēkā esošos noteikumus, labāk informēt pasažierus un sekmēt pasažieru tiesību vienotu piemērošanu visā ES teritorijā, atceļot valstu atbrīvojumus. Jāpiezīmē arī, ka pamatoti tiek ieviesta force majeure klauzula, lai dzelzceļa pārvadājumus pielāgotu citiem pārvadājumu veidiem. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tomēr jaunie noteikumi (22. panta 4. punkts, kas regulē palīdzību dzelzceļa stacijās un kas attiecas uz personām ar invaliditāti un uz personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām) var būt problemātiski. Tādēļ EESK visnotaļ iesaka 22. panta 4. punktu papildināt šādi: “izņemot stacijas, kurās nav personāla un uz kurām attiecas 3. punkts”. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitejai ir vairāki priekšlikumi par ierosinātā regulas teksta precizēšanu, un tie tiek skaidroti 4.3. punktā, uz ko šeit ar lakonismu saistītu apsvērumu dēļ tikai norādīts. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Ievads

| 2.1. | Pasažieru tiesību aizsardzība visos transporta veidos, tostarp dzelzceļa pārvadājumos, pirmo reizi kā ES mērķis tika minēta 2001. gada Baltajā grāmatā par transportu. Dzelzceļa pārvadājumu regulu, kas saistīta ar šo mērķi, pieņēma 2007. gadā (1), un tā stājās spēkā 2009. gadā. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Minētā regula paredz, kāds aizsardzības līmenis obligāti jānodrošina dzelzceļa pasažieriem. Ar minēto regulu dalībvalstīm, to attiecīgajām iestādēm un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem uzliek pienākumu īstenot tās noteikumus praksē, lai aizsargātu pasažieru tiesības. Šajā saistībā Regula (EK) Nr. 1371/2007 ir uzskatāma par svarīgu saskaņošanas instrumentu, kam būtu jānodrošina, ka visiem dzelzceļa pasažieriem ES teritorijā ir vienādas tiesības. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Eiropas Komisijas 2011. gada paziņojumā “Eiropas redzējums pasažieriem: paziņojums par pasažieru tiesībām visos transporta veidos” (2) ir noteikts, ka pasažieru tiesību pamatā ir trīs stūrakmeņi: nediskriminācija; precīza, laikus sniegta un pieejama informācija, kā arī tūlītēja un proporcionāla palīdzība. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Paziņojumā arī norādītas desmit būtiskākās ES pasažieru tiesības, kas attiecas uz visiem transporta veidiem:






  1) | tiesības uz nediskrimināciju attiecībā uz transporta pieejamību; |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

1)

tiesības uz nediskrimināciju attiecībā uz transporta pieejamību;

| 2) | tiesības brīvi pārvietoties; |
| --- | --- |

2)

tiesības brīvi pārvietoties;

| 3) | tiesības iegūt informāciju; |
| --- | --- |

3)

tiesības iegūt informāciju;

| 4) | tiesības atteikties no brauciena (biļetes pilnas cenas atmaksa); |
| --- | --- |

4)

tiesības atteikties no brauciena (biļetes pilnas cenas atmaksa);

| 5) | tiesības uz pārvadājuma līguma izpildi brauciena traucējuma gadījumā; |
| --- | --- |

5)

tiesības uz pārvadājuma līguma izpildi brauciena traucējuma gadījumā;

| 6) | tiesības saņemt palīdzību; |
| --- | --- |

6)

tiesības saņemt palīdzību;

| 7) | tiesības uz kompensāciju; |
| --- | --- |

7)

tiesības uz kompensāciju;

| 8) | tiesības uz pārvadātāja atbildību par pasažieriem un viņu bagāžu; |
| --- | --- |

8)

tiesības uz pārvadātāja atbildību par pasažieriem un viņu bagāžu;

| 9) | tiesības uz ātru un pieejamu sūdzību izskatīšanas sistēmu; |
| --- | --- |

9)

tiesības uz ātru un pieejamu sūdzību izskatīšanas sistēmu;

| 10) | tiesības uz ES tiesību normu pilnīgu piemērošanu un efektīvu izpildes panākšanu. |
| --- | --- |

10)

tiesības uz ES tiesību normu pilnīgu piemērošanu un efektīvu izpildes panākšanu.

| 2.3.2. | Regulā, kas tika pieņemta 2007. gadā, ietvertās dzelzceļa pasažieru tiesības atspoguļo iepriekš minētās 10 būtiskākās pasažieru tiesības, kuras attiecas uz visiem transporta veidiem. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Taču minētā regula dalībvalstīm sniedz ļoti lielu rīcības brīvību tās noteikumu piemērošanā. Dalībvalstis ir tiesīgas piešķirt plašus atbrīvojumus no regulas piemērošanas. Lai gan šie atbrīvojumi tiek piešķirti uz laiku, kas nedrīkst pārsniegt 15 gadus, tie tomēr būtiski ietekmē regulas vienotu piemērošanu. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Pašlaik tikai četras dalībvalstis šo regulu piemēro bez atbrīvojumiem, savukārt pārējās 24 dalībvalstis saviem iekšzemes, pilsētas, piepilsētas vai reģionālo dzelzceļa pārvadājumu veicējiem ir piešķīrušas daudz atbrīvojumu. Lai gan šie atbrīvojumi ir likumā atļauti, to plašā izmantošana kavē Regulas (EK) Nr. 1371/2007 vienotu piemērošanu un izpildes panākšanu. Tādēļ dzelzceļa pasažieriem dažādās dalībvalstīs ir dažādas tiesības. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Komisija 2013. gada ziņojumā (3) par regulas piemērošanu norādīja uz konkrētām problemātiskām jomām, un šīs norādes pamatotību apstiprināja 2016./2017. gada ietekmes novērtējums (4). |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.4. | Eiropas Savienības Tiesa 2013. gadā nolēma (lieta C 509/11 ÖBB-Personenverkehr), ka pašlaik spēkā esošais regulas 17. pants neļauj dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus atbrīvot no pienākuma maksāt kompensāciju pasažieriem par force majeure izraisītu kavējumu. Šajā ziņā dzelzceļa pārvadājumi atšķiras no citiem pārvadājumu veidiem. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Visbeidzot jānorāda, ka šis priekšlikums attiecas tikai uz tiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kuri ir licencēti saskaņā ar Direktīvu 95/18/EK; tas neattiecas uz pārvadājumiem ar tramvaju un metro. Jāpiebilst, ka priekšlikuma pamatā ir Vienotie noteikumi attiecībā uz pasažieru un bagāžas starptautisko dzelzceļa pārvadājuma līgumu (CIV). |
| --- | --- |

2.5.

3.   Komisijas priekšlikuma kopsavilkums

| 3.1. | Ierosinātā pārstrādātā redakcija paredz līdzsvarot dzelzceļa pasažieru tiesību nostiprināšanu un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem radītā sloga mazināšanu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Iekšzemes tālsatiksmes pārvadājumiem piešķirtie atbrīvojumi ir jāatceļ līdz 2020. gadam. Priekšlikumā noteikts, ka pārvadājumiem, ko veic ārpus ES, dalībvalstis varēs piešķirt atbrīvojumus tikai tad, ja tās var pierādīt, ka pasažieri tiek pienācīgi aizsargāti to teritorijā. Lai nodrošinātu juridisko noteiktību pārrobežu reģionos, regula pilnībā attieksies uz pilsētas, piepilsētas un reģionālajiem pārvadājumu pakalpojumiem, ko sniedz, šķērsojot robežas. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Priekšlikumā ir nostiprinātas personu ar invaliditāti un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesības atbilstoši Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD). Dalībvalstis vairs nevarēs piešķirt atbrīvojumu no pienākuma sniegt palīdzību un izmaksāt kompensāciju par bojātiem pārvietošanās palīglīdzekļiem (5). Informācija būs jāsniedz pieejamos formātos atbilstoši Eiropas Pieejamības aktā noteiktajām prasībām (6). Būs attiecīgi jāapmāca dzelzceļa darbinieki. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Rezervācijas brīdī pasažieriem ir jāsniedz pamatinformācija par viņu tiesībām. Labi redzamās vietās stacijās un vilcienos jāizvieto paziņojumi ar informāciju par pasažieru tiesībām. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Saskaņā ar 2015. gadā pieņemtajām “Skaidrojošām pamatnostādnēm” (7) un 2016. gadā pieņemto Ceturto dzelzceļa tiesību aktu kopumu (8) dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un biļešu pārdevējiem jācenšas piedāvāt tranzīta biļetes, taču tie var arī pierādīt, ka ir informējuši pasažierus gadījumā, ja viņu tiesības neattiecas uz visu braucienu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Priekšlikumā ir precizēta valstu izpildes struktūru atbildība, tostarp pārrobežu gadījumos, un noteikts to pienākums efektīvi sadarboties. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Priekšlikums paredz ieviest vispārēju klauzulu, kas aizliedz jebkādu diskrimināciju, tādējādi pielīdzinot dzelzceļa pārvadājumus citiem pārvadājumu veidiem. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Lai mazinātu slogu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, priekšlikums paredz, ka arī staciju apsaimniekotājiem un infrastruktūras pārvaldītājiem ir jāizstrādā ārkārtas rīcības plāni. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem ir jābūt iespējām izmantot pārsūdzības tiesības, ja kavējums noticis trešās personas vainas vai nolaidības dēļ. Ar šo pasākumu dzelzceļa pasažieru tiesības tiek pielīdzinātas aviopasažieru tiesībām (9). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Lai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem nebūtu jāmaksā kompensācija situācijās, ko tie nav izraisījuši un nav varējuši novērst, priekšlikums paredz ieviest force majeure klauzulu, kura ir piemērojama tikai ļoti īpašās izņēmuma situācijās, ko izraisa ļoti nelabvēlīgi laikapstākļi un dabas katastrofas (10). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Regula būs minēta pielikumā pārskatītajai Regulai par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā (11). |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Priekšlikumā ir ietvertas atsauces uz Konvenciju par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (CIV Vienotiem noteikumiem) un tādā veidā paplašināta tajā ietverto noteikumu darbības joma, iekļaujot tajā iekšzemes dzelzceļa pārvadājumus ES teritorijā. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Piezīmes

| 4.1. | Kopumā ņemot, Komiteja atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus. Tā īpaši atzinīgi vērtē priekšlikumus vēl vairāk precizēt pašreizējos noteikumus, labāk informēt pasažierus un sekmēt pasažieru tiesību vienotu piemērošanu visā ES teritorijā, atceļot valstu atbrīvojumus. Jāpiezīmē arī, ka pamatoti tiek ieviesta force majeure klauzula, lai dzelzceļa pārvadājumus pielāgotu citiem pārvadājumu veidiem. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Tas, ka pārstrādāšanā ir jāsaglabā jau esošais juridiskais instruments (12), nedrīkst būt neapgāžama dogma. Dažkārt, it īpaši gadījumos, kad konstatēts, ka direktīva dalībvalstīs tiek interpretēta un piemērota atšķirīgi, vislabākais risinājums ir izvēlēties citu juridisko instrumentu, proti, regulu. Taču šajā gadījumā tā jau ir regula, tāpēc, to pārstrādājot, būtu jāparedz skaidrāki noteikumi, kurus vairs nevar atšķirīgi interpretēt, kuri tiek vienoti piemēroti un kuri ir pamatoti ar jaunām atziņām. Tas lielākoties arī ir izdevies. Par pārējām dokumenta daļām, kuras nav tik precīzi formulētas, EESK vēlētos izteikt šādas piezīmes. |
| --- | --- |

4.2.

4.3.   Priekšlikumi

| 4.3.1. | Vilciena personālam dažkārt var būt grūti identificēt pasažierus ar invaliditāti, un turpmāk tas būs vēl grūtāk, jo ierosināts jēdziena “personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām” definīcijā iekļaut garīgo un psihisko invaliditāti. Gadījumos, kad rodas aizdomas par krāpšanu, tas varētu radīt kritiskas situācijas un darbības problēmas. Šim jautājumam būtu jāvelta pienācīga uzmanība personāla apmācības procesā (26. pants). |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Atlikušie atbrīvojumi, kas attiecas uz iekšzemes tālsatiksmes pakalpojumiem, līdz 2024. gadam būtu pakāpeniski jāatceļ atbilstoši spēkā esošās regulas prasībām. Atbrīvojuma agrāka atcelšana, proti, 2020. gadā, kā to ierosinājusi Komisija, dažām dalībvalstīm varētu būt pārāk agra. Tas nozīmē, ka būtu jārod piemērots risinājums katrā konkrētajā gadījumā, lai varētu nodrošināt vienmērīgu pāreju. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Minimālo kompensāciju (17. panta 1. punkts) var pieprasīt, ja kavējums ir vismaz 60 minūtes. Tomēr pašreizējā prakse liecina, ka spēkā ir bijuši īsāki minimālie kavējumi. Šāda iespēja būtu jāsaglabā, pantā uz to skaidri norādot. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Saistībā ar sniedzamo ceļojuma informāciju būtu jāpiebilst, ka gadījumos, kad minimālais kavējuma laiks, pēc kura pienākas kompensācija, gandrīz noteikti tiks sasniegts vai pārsniegts, pasažieri par to ir jāinformē un, ja iespējams, jānodrošina, ka viņiem faktiski ir pieejamas attiecīgās kompensācijas pieteikuma veidlapas. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Priekšlikuma 22. pants reglamentē palīdzību dzelzceļa stacijās. 3. punktā ir paredzēti īpaši noteikumi attiecībā uz stacijām, kurās nav personāla. Ierosinātajā jaunajā 4. punktā tas nav pienācīgi ņemts vērā. Komiteja iesaka pēc 4. punkta pēdējā vārda (“laikā”) pievienot “izņemot stacijās, kurās nav personāla un uz kurām attiecas 3. punkts”. |
| --- | --- |

4.3.5.

Briselē, 2018. gada 18. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

(1)  Regula (EK) Nr. 1371/2007.

1

(2)  COM(2011) 898 galīgā redakcija.

2

(3)  COM(2013) 587 final.

3

(4)  SWD(2017) 317 final.

4

(5)  COM(2017) 548 final – 2017/0237 (COD).

5

(6)  COM(2015) 615 final – 2015/0278 (COD).

6

(7)  OV C 220, 4.7.2015., 1. lpp.

7

(8)  OV L 352, 23.12.2016., 1. lpp.

8

(9)  OV L 46, 17.2.2004., 1. lpp.

9

(10)  SWD(2017) 318 final.

10

(11)  COM(2016) 283 final.

11

(12)  COM(2017) 548 final – 2017/0237 (COD)

12

---

Pielikums

Ar pilnsapulces pieņemtajiem grozījumiem ir aizstāti šādi specializētās nodaļas atzinuma punkti, par kuru saglabāšanu sākotnējā redakcijā gan nobalsoja vismaz viena ceturtā daļa klātesošo (Reglamenta 54. panta 4. punkts):

| 4.3.6. | Tomēr daži jaunie noteikumi var būt problemātiski, maldinoši un/vai kļūt par kļūdu cēloni; viens no tiem pat ir pretrunīgs. |
| --- | --- |

4.3.6.

Balsojuma rezultāts:

| Par: | 73 |
| --- | --- |
| Pret: | 50 |
| Atturas: | 24 |

Par:

73

Pret:

50

Atturas:

24

| 4.3.6.1. | Piemēram, tiesības (10. panta 5. punkts) iegādāties biļetes vilcienā bez papildu izmaksām var apšaubīt gadījumos, kad biļetes vilcienā netiek pārdotas nevienam un kad informācija par biļešu iegādi tiek sniegta iekāpšanas stacijās atbilstoši 10. panta 2. līdz 4. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

4.3.6.1.

Balsojuma rezultāts:

| Par: | 80 |
| --- | --- |
| Pret: | 51 |
| Atturas: | 13 |

Par:

80

Pret:

51

Atturas:

13

| 4.3.6.2. | Tāpat arī noteikums par to (23. panta 4. punkts), ka palīdzībai vajadzētu būt pieejamai vilcienos visā vilcienu kustības laikā, varētu būt problemātisks gadījumos, kad vilcieni vispār kursē bez pavadošā personāla – šī situācija jau ir noteikta 23. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

4.3.6.2.

Balsojuma rezultāts:

| Par: | 91 |
| --- | --- |
| Pret: | 48 |
| Atturas: | 12 |

Par:

91

Pret:

48

Atturas:

12

| 4.3.6.3. | Lai novērstu liekas domstarpības un nesamērīgu pienākumu noteikšanu, EESK aktīvi aicina svītrot 10. panta 5. punktu un 23. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

4.3.6.3.

Balsojuma rezultāts:

| Par: | 90 |
| --- | --- |
| Pret: | 48 |
| Atturas: | 14 |

Par:

90

Pret:

48

Atturas:

14

Turpinājumā minētais punkts tika grozīts, lai atspoguļotu pilnsapulces pieņemtos grozījumus.

| 1.2. | Tomēr daži jaunie noteikumi (ierosinātais 10. panta 5. punkts par biļešu iegādi vilcienā; 22. panta 4. punkts par palīdzību dzelzceļa stacijās un 23. panta 4. punkts par palīdzību vilcienā, kuri attiecas uz personām ar invaliditāti un uz personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām) var būt problemātiski, maldinoši un/vai kļūt par kļūdu cēloni; viens no tiem pat ir pretrunā minēto pantu punktiem saistībā ar stacijām un vilcieniem bez pavadošā personāla. Tāpēc EESK aktīvi aicina svītrot 10. panta 5. punktu, 23. panta 4. punktu un 22. panta 4. punktā pievienot vārdus “izņemot stacijas, kurās nav personāla un uz kurām attiecas 3. punkts”. |
| --- | --- |

1.2.

---

| 8.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 197/71 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 197/71

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz Eiropas Zāļu aģentūras atrašanās vietu groza Regulu (EK) Nr. 726/2004

(COM(2017) 735 final – 2017/0328 (COD))

(2018/C 197/11)

| Apspriešanās | Eiropas Parlaments, 11.12.2017.
  Padome, 14.12.2017. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants, 168. panta 4. punkta c) apakšpunkts un 304. pants. |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa |
| Pieņemts plenārsesijā | 17.1.2018. |
| Plenārsesija nr. | 531 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 167/0/0 |

Apspriešanās

Eiropas Parlaments, 11.12.2017.

Padome, 14.12.2017.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants, 168. panta 4. punkta c) apakšpunkts un 304. pants.

Atbildīgā specializētā nodaļa

vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa

Pieņemts plenārsesijā

17.1.2018.

Plenārsesija nr.

531

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

167/0/0

Tā kā priekšlikuma saturs ir pilnībā pieņemams un attiecībā uz to nav nepieciešami nekādi Komitejas komentāri, Komiteja 531. plenārsesijā, kas notika 2018. gada 17. un 18. janvārī (2018. gada 17. janvāra sēdē), vienprātīgi nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.

Briselē, 2018. gada 17. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---

| 8.6.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 197/72 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 197/72

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums pat tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 1093/2010 groza attiecībā uz Eiropas Banku iestādes mītnesvietas atrašanos”

(COM(2017) 734 final – 2017/0326 (COD))

(2018/C 197/12)

| Apspriešanās | Eiropas Savienības Padome, 14.12.2017.
  European Parliament, 11.12.2017. |
| --- | --- |
| Juridiskais pamats | Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants |
| Atbildīgā specializētā nodaļa | Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa |
| Datums, kad pieņemts plenārsesijā | 17.1.2018. |
| Plenārsesija Nr. | 531 |
| Balsojuma rezultāts
  (par/pret/atturas) | 167/0/1 |

Apspriešanās

Eiropas Savienības Padome, 14.12.2017.

European Parliament, 11.12.2017.

Juridiskais pamats

Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. un 304. pants

Atbildīgā specializētā nodaļa

Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa

Datums, kad pieņemts plenārsesijā

17.1.2018.

Plenārsesija Nr.

531

Balsojuma rezultāts

(par/pret/atturas)

167/0/1

Tā kā Komiteja priekšlikumam piekrīt un par šo tematu tai nav izsakāmas nekādas piezīmes, Komiteja vienprātīgi nolēma nerīkot vispārējas debates, bet nodot atzinumu tūlītējai balsošanai (Reglamenta 50. panta 4. punkts un 56. panta 3. punkts).

Briselē, 2018. gada 17. janvārī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Georges DASSIS

---