# Az Európai Unió C 99/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 99 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. március 15. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 99

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. március 15.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | EURONEST Parlamenti Közgyűlés |
| 2018/C 99/01 | Állásfoglalási indítvány a Dnyeszter-melléken, Abháziában, a Csinvali régióban/Dél-Oszétiában, a Krím térségében és a Donyecki és Luhanszki terület egyes részein romló emberi jogi helyzetről | 1 |
| 2018/C 99/02 | Állásfoglalási indítvány az Euronest Parlamenti Közgyűlés állásfoglalása a halált okozó autonóm fegyverrendszerekről | 3 |
| 2018/C 99/03 | Állásfoglalás a keleti partnerség jövőjéről – a hibrid kihívások és biztonsági fenyegetések elleni közös küzdelem | 5 |
| 2018/C 99/04 | Állásfoglalás az Euronest Parlamenti Közgyűlés állásfoglalása a keleti partnerségen belüli energiaügyi együttműködés fokozásáról a 2015. évi Párizsi Megállapodás végrehajtása érdekében | 7 |
| 2018/C 99/05 | Állásfoglalás az Euronest Parlamenti Közgyűlés állásfoglalása a tömegtájékoztatás szabadságának és függetlenségének az Európai Unióban és a kelet-európai partnerállamokban való biztosításáról | 12 |
| 2018/C 99/06 | Állásfoglalás a gazdasági válság által az EU-ban és a keleti partnerség országaiban az ifjúsági munkanélküliségre gyakorolt hatások elhárításáról | 18 |
| 2018/C 99/07 | Állásfoglalás az Euronest Parlamenti Közgyűlés állásfoglalása a kelet-európai partnerországokban a nők munkaerőpiaci helyzetéről | 24 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

EURONEST Parlamenti Közgyűlés

2018/C 99/01

Állásfoglalási indítvány a Dnyeszter-melléken, Abháziában, a Csinvali régióban/Dél-Oszétiában, a Krím térségében és a Donyecki és Luhanszki terület egyes részein romló emberi jogi helyzetről

1

2018/C 99/02

Állásfoglalási indítvány az Euronest Parlamenti Közgyűlés állásfoglalása a halált okozó autonóm fegyverrendszerekről

3

2018/C 99/03

Állásfoglalás a keleti partnerség jövőjéről – a hibrid kihívások és biztonsági fenyegetések elleni közös küzdelem

5

2018/C 99/04

Állásfoglalás az Euronest Parlamenti Közgyűlés állásfoglalása a keleti partnerségen belüli energiaügyi együttműködés fokozásáról a 2015. évi Párizsi Megállapodás végrehajtása érdekében

7

2018/C 99/05

Állásfoglalás az Euronest Parlamenti Közgyűlés állásfoglalása a tömegtájékoztatás szabadságának és függetlenségének az Európai Unióban és a kelet-európai partnerállamokban való biztosításáról

12

2018/C 99/06

Állásfoglalás a gazdasági válság által az EU-ban és a keleti partnerség országaiban az ifjúsági munkanélküliségre gyakorolt hatások elhárításáról

18

2018/C 99/07

Állásfoglalás az Euronest Parlamenti Közgyűlés állásfoglalása a kelet-európai partnerországokban a nők munkaerőpiaci helyzetéről

24

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

EURONEST Parlamenti Közgyűlés

| 15.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 99/1

---

ÁLLÁSFOGLALÁSI INDÍTVÁNY

a Dnyeszter-melléken, Abháziában, a Csinvali régióban/Dél-Oszétiában, a Krím térségében és a Donyecki és Luhanszki terület egyes részein romló emberi jogi helyzetről

(2018/C 99/01)

AZ EURONEST PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS,

| — | tekintettel a demokrácia jövőjéről, a regionális biztonságról és a civil társadalom szerepéről szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokrácia jövőjéről, a regionális biztonságról és a civil társadalom szerepéről szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek az európai szomszédságpolitikáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Grúziával, Moldovával és Ukrajnával kötött társulási megállapodásokról/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokról szóló, 2016. január 21-i állásfoglalására (1), az Ahtem Csijgoz, Ilmi Umerov krími tatár vezetők és Mikola Szemena újságíró ügyéről szóló, 2017. október 5-i állásfoglalására (2), a krími emberi jogi helyzetről, különösen a krími tatárok helyzetéről szóló, 2016. február 4-i állásfoglalására (3) és az Oroszországban fogva tartott ukrán foglyokról és a krími helyzetről szóló 2017. március 16-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek az európai szomszédságpolitikáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Grúziával, Moldovával és Ukrajnával kötött társulási megállapodásokról/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokról szóló, 2016. január 21-i állásfoglalására (1), az Ahtem Csijgoz, Ilmi Umerov krími tatár vezetők és Mikola Szemena újságíró ügyéről szóló, 2017. október 5-i állásfoglalására (2), a krími emberi jogi helyzetről, különösen a krími tatárok helyzetéről szóló, 2016. február 4-i állásfoglalására (3) és az Oroszországban fogva tartott ukrán foglyokról és a krími helyzetről szóló 2017. március 16-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az EU 2016-os éves jelentésére az emberi jogokról és a demokrácia helyzetéről a világban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU 2016-os éves jelentésére az emberi jogokról és a demokrácia helyzetéről a világban,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosa Hivatalának „Az emberi jogok helyzete az ideiglenesen megszállt Krími Autonóm Köztársaságban és Szevasztopol városában (Ukrajna)” című, 2017. szeptember 25-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosa Hivatalának „Az emberi jogok helyzete az ideiglenesen megszállt Krími Autonóm Köztársaságban és Szevasztopol városában (Ukrajna)” című, 2017. szeptember 25-i jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2016 júniusában közzétett, kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2016 júniusában közzétett, kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájára,

| — | tekintettel a nemzetközi humanitárius jogra és különösen annak a megszállt területekre, illetve a civil lakossággal való bánásmódra és az ő védelmükre vonatkozó rendelkezéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi humanitárius jogra és különösen annak a megszállt területekre, illetve a civil lakossággal való bánásmódra és az ő védelmükre vonatkozó rendelkezéseire,

| — | tekintettel az eljárási szabályzat 9. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzat 9. cikkének (3) bekezdésére,

| A. | mivel a Dnyeszter-melléken, Abháziában, a Csinvali régióban/Dél-Oszétiában, a Krím térségében és a Donyecki és Luhanszki terület egyes részein az emberi jogi helyzet romlása aggasztó; |
| --- | --- |

A.

mivel a Dnyeszter-melléken, Abháziában, a Csinvali régióban/Dél-Oszétiában, a Krím térségében és a Donyecki és Luhanszki terület egyes részein az emberi jogi helyzet romlása aggasztó;

| B. | mivel az e területeken élő emberek csak korlátozottan vagy egyáltalán nem férnek hozzá az igazságszolgáltatási rendszerhez; mivel a legitim hatóságok nem férnek hozzá e területekhez igazságszolgáltatás céljából; |
| --- | --- |

B.

mivel az e területeken élő emberek csak korlátozottan vagy egyáltalán nem férnek hozzá az igazságszolgáltatási rendszerhez; mivel a legitim hatóságok nem férnek hozzá e területekhez igazságszolgáltatás céljából;

| C. | mivel az e területeken élő iskolás gyermekektől gyakran megtagadják az anyanyelven való oktatáshoz való jogot; |
| --- | --- |

C.

mivel az e területeken élő iskolás gyermekektől gyakran megtagadják az anyanyelven való oktatáshoz való jogot;

| D. | mivel az úgynevezett helyi hatóságok igen korlátozott hajlandóságot mutatnak annak lehetővé tételére, hogy a helyi lakosság gyakorolhassa emberi jogait és alapvető szabadságjogait; |
| --- | --- |

D.

mivel az úgynevezett helyi hatóságok igen korlátozott hajlandóságot mutatnak annak lehetővé tételére, hogy a helyi lakosság gyakorolhassa emberi jogait és alapvető szabadságjogait;

| E. | mivel az emberi jogi visszaélésekért az Oroszországi Föderáció a felelős, mivel közvetlenül vagy közvetetten befolyásolja a konfliktusövezetek fejlődését azáltal, hogy pénzügyi, katonai és gazdasági támogatást nyújt az úgynevezett helyi hatóságok számára; |
| --- | --- |

E.

mivel az emberi jogi visszaélésekért az Oroszországi Föderáció a felelős, mivel közvetlenül vagy közvetetten befolyásolja a konfliktusövezetek fejlődését azáltal, hogy pénzügyi, katonai és gazdasági támogatást nyújt az úgynevezett helyi hatóságok számára;

| F. | mivel az konfliktusövezetekben élők a katonai konfliktus vagy a további eszkalálódás állandó fenyegetése alatt élnek; |
| --- | --- |

F.

mivel az konfliktusövezetekben élők a katonai konfliktus vagy a további eszkalálódás állandó fenyegetése alatt élnek;

| 1. | határozottan elítéli a konfliktusövezetetek úgynevezett „helyi hatóságainak” létrehozását támogató oroszbarát rezsimet ellenzők üldöztetését és megfélemlítését; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli a konfliktusövezetetek úgynevezett „helyi hatóságainak” létrehozását támogató oroszbarát rezsimet ellenzők üldöztetését és megfélemlítését;

| 2. | fájlalja, hogy e régiók polgárai nem léphetik át szabadon a határvonalakat, és számos esetben nem térhetnek vissza otthonaikba; rámutat, hogy egyes esetekben a határvonalak vagy úgynevezett határok falvakat vagy családok birtokait szelik át; |
| --- | --- |

2.

fájlalja, hogy e régiók polgárai nem léphetik át szabadon a határvonalakat, és számos esetben nem térhetnek vissza otthonaikba; rámutat, hogy egyes esetekben a határvonalak vagy úgynevezett határok falvakat vagy családok birtokait szelik át;

| 3. | határozottan támogatja a konfliktusövezetekben élőket, és emlékeztet arra, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség (DCFTA) kiterjeszthető e konfliktusövezetekre is, feltéve, hogy az úgynevezett hatóságok betartják a legitim központi kormányzat törvényeit; megerősíti, hogy ezen országok vízummentességi rendszere valamennyi polgárra kiterjed, a konfliktusövezetekben élőket is beleértve, feltéve, hogy a biometrikus útlevelekre vonatkozó követelmények teljesülnek; |
| --- | --- |

3.

határozottan támogatja a konfliktusövezetekben élőket, és emlékeztet arra, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség (DCFTA) kiterjeszthető e konfliktusövezetekre is, feltéve, hogy az úgynevezett hatóságok betartják a legitim központi kormányzat törvényeit; megerősíti, hogy ezen országok vízummentességi rendszere valamennyi polgárra kiterjed, a konfliktusövezetekben élőket is beleértve, feltéve, hogy a biometrikus útlevelekre vonatkozó követelmények teljesülnek;

| 4. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa az emberek közötti kapcsolatok javítását célzó projekteket és cseréket, valamint azokat, amelyek előmozdítják a béketeremtést, a konfliktusrendezést, a megbékélést és a kultúrák közötti párbeszédet; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot, hogy támogassa az emberek közötti kapcsolatok javítását célzó projekteket és cseréket, valamint azokat, amelyek előmozdítják a béketeremtést, a konfliktusrendezést, a megbékélést és a kultúrák közötti párbeszédet;

| 5. | kéri egy megfigyelő misszió létrehozását a konfliktusövezetekben fennálló emberi jogi helyzet nyomon követése céljából; felhívja a nemzetközi emberi jogi megfigyelőket, többek között az ENSZ szakosodott intézményeit, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetet (EBESZ) és az Európa Tanácsot, hogy tárják fel az e területekhez való hozzáférés biztosításának módozatait; |
| --- | --- |

5.

kéri egy megfigyelő misszió létrehozását a konfliktusövezetekben fennálló emberi jogi helyzet nyomon követése céljából; felhívja a nemzetközi emberi jogi megfigyelőket, többek között az ENSZ szakosodott intézményeit, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetet (EBESZ) és az Európa Tanácsot, hogy tárják fel az e területekhez való hozzáférés biztosításának módozatait;

| 6. | határozottan elítéli azt a gyakorlatot, hogy a foglyokat Oroszország távoli részeibe szállítják, mivel ez súlyosan hátráltatja kapcsolattartásukat családjukkal és azt, hogy az emberi jogi szervezetek nyomon kövessék jóllétüket; felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és az EU oroszországi képviseletét, hogy szorosan kísérjék figyelemmel a folyamatban lévő eljárásokat, és fordítsanak külön figyelmet a fogva tartottakkal való bánásmódra; különös aggodalmát fejezi ki a pszichiátriai kezelések büntető jelleggel történő alkalmazásáról szóló jelentések miatt; elvárja, hogy az EU képviselete, az EKSZ és a tagállamok nagykövetségei kísérjék szoros figyelemmel ezen eljárásokat, és keressék a fogva tartottakkal való kapcsolatfelvétel lehetőségét az őket érintő tárgyalások előtt, alatt és után; |
| --- | --- |

6.

határozottan elítéli azt a gyakorlatot, hogy a foglyokat Oroszország távoli részeibe szállítják, mivel ez súlyosan hátráltatja kapcsolattartásukat családjukkal és azt, hogy az emberi jogi szervezetek nyomon kövessék jóllétüket; felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ) és az EU oroszországi képviseletét, hogy szorosan kísérjék figyelemmel a folyamatban lévő eljárásokat, és fordítsanak külön figyelmet a fogva tartottakkal való bánásmódra; különös aggodalmát fejezi ki a pszichiátriai kezelések büntető jelleggel történő alkalmazásáról szóló jelentések miatt; elvárja, hogy az EU képviselete, az EKSZ és a tagállamok nagykövetségei kísérjék szoros figyelemmel ezen eljárásokat, és keressék a fogva tartottakkal való kapcsolatfelvétel lehetőségét az őket érintő tárgyalások előtt, alatt és után;

| 7. | felhívja az Oroszországi Föderációt, amely közvetlen vagy közvetett befolyással rendelkezik a konfliktusövezetek úgynevezett „helyi hatóságai” fölött, hogy biztosítsa az emberi jogok védelmét, ami a nemzetközi humanitárius jog értelmében fennálló kötelezettsége; |
| --- | --- |

7.

felhívja az Oroszországi Föderációt, amely közvetlen vagy közvetett befolyással rendelkezik a konfliktusövezetek úgynevezett „helyi hatóságai” fölött, hogy biztosítsa az emberi jogok védelmét, ami a nemzetközi humanitárius jog értelmében fennálló kötelezettsége;

| 8. | felhívja az Emberi Jogok Európai Bíróságát, hogy a lehető legnagyobb prioritást biztosítva vizsgálja meg az e konfliktusövezetekről érkező valamennyi jogorvoslati kérelmet és az e területekről Oroszországra szállított fogva tartottak ügyeit, mivel a konfliktusövezetek úgynevezett igazságszolgáltatási rendszere nem nyújt jogorvoslati lehetőségeket ilyen ügyekben; |
| --- | --- |

8.

felhívja az Emberi Jogok Európai Bíróságát, hogy a lehető legnagyobb prioritást biztosítva vizsgálja meg az e konfliktusövezetekről érkező valamennyi jogorvoslati kérelmet és az e területekről Oroszországra szállított fogva tartottak ügyeit, mivel a konfliktusövezetek úgynevezett igazságszolgáltatási rendszere nem nyújt jogorvoslati lehetőségeket ilyen ügyekben;

| 9. | támogatja Grúzia, Moldova és Ukrajna szuverenitását, függetlenségét, egységét és területi integritását a nemzetközileg elismert határain belül, és ismételten elítéli a Krími Autonóm Köztársaság és Szevasztopol városának az Oroszországi Föderáció általi jogellenes annektálását, valamint hogy Oroszország továbbra is megszállva tartja a grúziai Abházia és Csinvali régiót/Dél-Oszétiát; |
| --- | --- |

9.

támogatja Grúzia, Moldova és Ukrajna szuverenitását, függetlenségét, egységét és területi integritását a nemzetközileg elismert határain belül, és ismételten elítéli a Krími Autonóm Köztársaság és Szevasztopol városának az Oroszországi Föderáció általi jogellenes annektálását, valamint hogy Oroszország továbbra is megszállva tartja a grúziai Abházia és Csinvali régiót/Dél-Oszétiát;

| 10. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint a tagállamok és a keleti partnerség országai kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

10.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint a tagállamok és a keleti partnerség országai kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0018.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0382.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0043.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0087.

---

| 15.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 99/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 99/3

---

ÁLLÁSFOGLALÁSI INDÍTVÁNY

az Euronest Parlamenti Közgyűlés állásfoglalása a halált okozó autonóm fegyverrendszerekről

(2018/C 99/02)

AZ EURONEST PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS,

| — | tekintettel a bírósági eljárás nélküli, azonnali vagy önkényes kivégzések vizsgálatával foglalkozó különleges ENSZ-előadó 2010. május 28-i és 2013. szeptember 13-i, valamint az emberi jogoknak és alapvető szabadságjogoknak a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában való előmozdításával és védelmével foglalkozó különleges ENSZ-előadó 2013. szeptember 18-i, a pilóta nélküli felfegyverzett légi járművek használatáról szóló jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bírósági eljárás nélküli, azonnali vagy önkényes kivégzések vizsgálatával foglalkozó különleges ENSZ-előadó 2010. május 28-i és 2013. szeptember 13-i, valamint az emberi jogoknak és alapvető szabadságjogoknak a terrorizmus elleni küzdelem vonatkozásában való előmozdításával és védelmével foglalkozó különleges ENSZ-előadó 2013. szeptember 18-i, a pilóta nélküli felfegyverzett légi járművek használatáról szóló jelentéseire,

| — | tekintettel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár 2013. augusztus 13-i, a pilóta nélküli felfegyverzett légi járművek használatáról szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ban Ki Mun ENSZ-főtitkár 2013. augusztus 13-i, a pilóta nélküli felfegyverzett légi járművek használatáról szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Parlament Emberi Jogi Albizottsága és Biztonság- és Védelempolitikai Albizottsága által közösen szervezett 2013. április 25-i meghallgatásra, amely a pilóta nélküli légi járművek használatának emberi jogi vonatkozásaival foglalkozott, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Emberi Jogi Albizottsága és Biztonság- és Védelempolitikai Albizottsága által közösen szervezett 2013. április 25-i meghallgatásra, amely a pilóta nélküli légi járművek használatának emberi jogi vonatkozásaival foglalkozott,

| — | tekintettel az Európai Parlament „A katonai robotrepülőgépek és a pilóta nélküli robotok háborús bevetésének emberi jogi vonatkozásai” című 2013. május 3-i tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament „A katonai robotrepülőgépek és a pilóta nélküli robotok háborús bevetésének emberi jogi vonatkozásai” című 2013. május 3-i tanulmányára,

| — | tekintettel az európai, új generációs közepes repülési magasságú, hosszú repülési idejű, távirányítású légijármű-rendszerek (MALE RPAS) program előkészítéséről szóló 2013. december 19–20-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai, új generációs közepes repülési magasságú, hosszú repülési idejű, távirányítású légijármű-rendszerek (MALE RPAS) program előkészítéséről szóló 2013. december 19–20-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az egyes hagyományos fegyverekről szóló egyezményről (CCW) tartott ENSZ-konferencián a halált okozó autonóm fegyverrendszerekkel foglalkozó kormányzati szakértői csoport létrehozásáról hozott döntésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyes hagyományos fegyverekről szóló egyezményről (CCW) tartott ENSZ-konferencián a halált okozó autonóm fegyverrendszerekkel foglalkozó kormányzati szakértői csoport létrehozásáról hozott döntésre,

| — | tekintettel a robotikával és mesterséges intelligenciával foglalkozó vállalatok vezetői által a mesterséges intelligenciáról szóló közös nemzetközi konferencián (IJCAI 2017), Melbourne-ben kiadott nyílt levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a robotikával és mesterséges intelligenciával foglalkozó vállalatok vezetői által a mesterséges intelligenciáról szóló közös nemzetközi konferencián (IJCAI 2017), Melbourne-ben kiadott nyílt levélre,

| A. | mivel a halált okozó autonóm fegyverek (a továbbiakban „gyilkos robotok”) alkalmazása az elmúlt évtizedekben széles körben elterjedt a konfliktusövezetekben; |
| --- | --- |

A.

mivel a halált okozó autonóm fegyverek (a továbbiakban „gyilkos robotok”) alkalmazása az elmúlt évtizedekben széles körben elterjedt a konfliktusövezetekben;

| B. | mivel a gyilkos robotok használata csökkenti a harcosok halálának kockázatát, egyúttal csökkenti a háborúba lépés korlátait is; |
| --- | --- |

B.

mivel a gyilkos robotok használata csökkenti a harcosok halálának kockázatát, egyúttal csökkenti a háborúba lépés korlátait is;

| C. | mivel a gyilkos robotok bevetése a területen kívüli halálos műveletek során az ott élő békés polgári lakosság önkényes kivégzéséhez vezet; |
| --- | --- |

C.

mivel a gyilkos robotok bevetése a területen kívüli halálos műveletek során az ott élő békés polgári lakosság önkényes kivégzéséhez vezet;

| D. | mivel a gyilkos robotok nagy számú békés civilt ölnek meg, különösen a konfliktusövezetekben; mivel a Genfi Egyezmény I. kiegészítő jegyzőkönyve 51. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy „tilos minden olyan erőszakos fellépés vagy fenyegetés, amelynek elsődleges célja a rémületkeltés a civil lakosok körében”; |
| --- | --- |

D.

mivel a gyilkos robotok nagy számú békés civilt ölnek meg, különösen a konfliktusövezetekben; mivel a Genfi Egyezmény I. kiegészítő jegyzőkönyve 51. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy „tilos minden olyan erőszakos fellépés vagy fenyegetés, amelynek elsődleges célja a rémületkeltés a civil lakosok körében”;

| E. | mivel a pilóta nélküli légi járművek használata közvetlenül megsérti az emberi jogok nemzetközi jogelveit; |
| --- | --- |

E.

mivel a pilóta nélküli légi járművek használata közvetlenül megsérti az emberi jogok nemzetközi jogelveit;

| F. | mivel a robotikával és a mesterséges intelligenciával foglalkozó vállalatok 26 országból származó 116 alapítója nyílt levelet írt alá, amelyben sürgetik az ENSZ-t, hogy haladéktalanul foglalkozzon a halált okozó autonóm fegyverek jelentette kihívással és nemzetközileg tiltsa be azokat; |
| --- | --- |

F.

mivel a robotikával és a mesterséges intelligenciával foglalkozó vállalatok 26 országból származó 116 alapítója nyílt levelet írt alá, amelyben sürgetik az ENSZ-t, hogy haladéktalanul foglalkozzon a halált okozó autonóm fegyverek jelentette kihívással és nemzetközileg tiltsa be azokat;

| G. | mivel az izraeli védelmi minisztérium ideiglenesen felfüggesztette egy izraeli fegyvergyártó kereskedelmi- és exportengedélyét amiatt, hogy Azerbajdzsán ösztönzésére pilóta nélküli légi járművekkel támadásokat hajtott végre Hegyi-Karabahban található célpontok ellen; |
| --- | --- |

G.

mivel az izraeli védelmi minisztérium ideiglenesen felfüggesztette egy izraeli fegyvergyártó kereskedelmi- és exportengedélyét amiatt, hogy Azerbajdzsán ösztönzésére pilóta nélküli légi járművekkel támadásokat hajtott végre Hegyi-Karabahban található célpontok ellen;

A Közgyűlés:

| 1. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a teljes mértékben autonóm fegyverek fejlesztését, gyártását és használatát nemzetközi jogi keretek közé tereljék; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a teljes mértékben autonóm fegyverek fejlesztését, gyártását és használatát nemzetközi jogi keretek közé tereljék;

| 2. | hangsúlyozza a szakpolitikai fejlesztés fontosságát a keleti partnerség fórumaiban, amelynek célja az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog biztosítására irányuló válaszmechanizmusok kidolgozása az uniós tagállamokban és a keleti partnerség államaiban; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza a szakpolitikai fejlesztés fontosságát a keleti partnerség fórumaiban, amelynek célja az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog biztosítására irányuló válaszmechanizmusok kidolgozása az uniós tagállamokban és a keleti partnerség államaiban;

| 3. | elítéli a célzott gyilkosságok végrehajtását a békés lakosság körében a konfliktuszónákban; |
| --- | --- |

3.

elítéli a célzott gyilkosságok végrehajtását a békés lakosság körében a konfliktuszónákban;

| 4. | felkéri a keleti partnerség országait, hogy járuljanak hozzá egy átláthatóbb és elszámoltathatóbb szakpolitikához a gyilkos robotok területen kívüli bevetésével kapcsolatosan; |
| --- | --- |

4.

felkéri a keleti partnerség országait, hogy járuljanak hozzá egy átláthatóbb és elszámoltathatóbb szakpolitikához a gyilkos robotok területen kívüli bevetésével kapcsolatosan;

| 5. | kiemeli olyan vizsgálati mechanizmusok felállításának fontosságát a keleti partnerség államainak konfliktuszónáiban, amelyeknek célja a környező térségben élő békés lakosság ellen elkövetett önkényes támadásokat lehetővé tevő mechanizmusok felfedése és megelőzése; |
| --- | --- |

5.

kiemeli olyan vizsgálati mechanizmusok felállításának fontosságát a keleti partnerség államainak konfliktuszónáiban, amelyeknek célja a környező térségben élő békés lakosság ellen elkövetett önkényes támadásokat lehetővé tevő mechanizmusok felfedése és megelőzése;

| 6. | sürgeti a keleti partnerség országait, hogy támogassák a halált okozó autonóm fegyverrendszerekkel foglalkozó kormányzati szakértői csoport tevékenységét. |
| --- | --- |

6.

sürgeti a keleti partnerség országait, hogy támogassák a halált okozó autonóm fegyverrendszerekkel foglalkozó kormányzati szakértői csoport tevékenységét.

---

| 15.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 99/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 99/5

---

ÁLLÁSFOGLALÁS

a keleti partnerség jövőjéről – a hibrid kihívások és biztonsági fenyegetések elleni közös küzdelem

(2018/C 99/03)

AZ EURONEST PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS,

| — | tekintettel a keleti partnerségnek az Unió és keleti partnerei, Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Moldova, Örményország és Ukrajna közös erőfeszítéseként Prágában, 2009. május 7-én történt létrehozására, és a keleti partnerség 2011. évi varsói, 2013. évi vilniusi és 2015. évi rigai csúcstalálkozóján tett együttes nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerségnek az Unió és keleti partnerei, Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Moldova, Örményország és Ukrajna közös erőfeszítéseként Prágában, 2009. május 7-én történt létrehozására, és a keleti partnerség 2011. évi varsói, 2013. évi vilniusi és 2015. évi rigai csúcstalálkozóján tett együttes nyilatkozatokra,

| — | tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés, a keleti partnerség civil társadalmi fóruma és a Régiók Bizottsága ajánlásaira és tevékenységeire, továbbá a keleti partnerség helyi és regionális önkormányzatainak konferenciájára (CORLEAP), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés, a keleti partnerség civil társadalmi fóruma és a Régiók Bizottsága ajánlásaira és tevékenységeire, továbbá a keleti partnerség helyi és regionális önkormányzatainak konferenciájára (CORLEAP),

| — | tekintettel az Európai Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) európai szomszédságpolitikáról (ENP) szóló közleményeire, és a Külügyek Tanácsának az ENP-ről és a keleti partnerségről szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) európai szomszédságpolitikáról (ENP) szóló közleményeire, és a Külügyek Tanácsának az ENP-ről és a keleti partnerségről szóló következtetéseire,

| — | tekintettel az állásfoglalásaira, különösen a Grúziával, Moldovával és Ukrajnával kötött társulási megállapodásokról/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségekről szóló 2016. január 21-i és az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló 2015. július 9-i állásfoglalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az állásfoglalásaira, különösen a Grúziával, Moldovával és Ukrajnával kötött társulási megállapodásokról/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségekről szóló 2016. január 21-i és az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló 2015. július 9-i állásfoglalásokra,

| — | tekintettel Grúzia, Moldova és Ukrajna parlamentjeinek együttes nyilatkozatára, valamint a grúz, moldovai és ukrán parlament európai integrációval foglalkozó bizottsági elnökeinek együttes közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Grúzia, Moldova és Ukrajna parlamentjeinek együttes nyilatkozatára, valamint a grúz, moldovai és ukrán parlament európai integrációval foglalkozó bizottsági elnökeinek együttes közleményére,

| A. | mivel a feszült geopolitikai környezetben az uniós tagállamok és a keleti partnerség országai új, összetettebb kihívásokkal szembesülnek, a gazdasági problémáktól a biztonsági fenyegetésekig; |
| --- | --- |

A.

mivel a feszült geopolitikai környezetben az uniós tagállamok és a keleti partnerség országai új, összetettebb kihívásokkal szembesülnek, a gazdasági problémáktól a biztonsági fenyegetésekig;

| B. | mivel az európai értékeket, nevezetesen a demokrácia elsőbbségét és az emberi jogok tiszteletét meg kell védeni az egész kontinens békéje és jóléte érdekében; mivel a partnerállamok elkötelezték magukat kapcsolataik elmélyítése, valamint a nemzetközi jog és az alapvető értékek tiszteletben tartása mellett annak érdekében, hogy fokozzák a politikai párbeszédet; |
| --- | --- |

B.

mivel az európai értékeket, nevezetesen a demokrácia elsőbbségét és az emberi jogok tiszteletét meg kell védeni az egész kontinens békéje és jóléte érdekében; mivel a partnerállamok elkötelezték magukat kapcsolataik elmélyítése, valamint a nemzetközi jog és az alapvető értékek tiszteletben tartása mellett annak érdekében, hogy fokozzák a politikai párbeszédet;

| C. | mivel a keleti partnerség az ENP stratégiai dimenziója, és a kontinens stabilitásának és fenntartható fejlődésének kulcsfontosságú tényezője; |
| --- | --- |

C.

mivel a keleti partnerség az ENP stratégiai dimenziója, és a kontinens stabilitásának és fenntartható fejlődésének kulcsfontosságú tényezője;

| D. | mivel a kétoldalú kapcsolatok többféle szintje áll fenn az Unió és partnerországai között, és egyenlőtlen mértékű az európai szabványok belső jogba való átültetése; |
| --- | --- |

D.

mivel a kétoldalú kapcsolatok többféle szintje áll fenn az Unió és partnerországai között, és egyenlőtlen mértékű az európai szabványok belső jogba való átültetése;

| E. | mivel a Grúziával, Moldovával és Ukrajnával kötött társulási megállapodások, és azok részeként a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások teljeskörű hatálybalépésével egy időben érzékelhető fejlődés történt az érintett partnerek kapcsolatában az Unióval és európai választásában; |
| --- | --- |

E.

mivel a Grúziával, Moldovával és Ukrajnával kötött társulási megállapodások, és azok részeként a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások teljeskörű hatálybalépésével egy időben érzékelhető fejlődés történt az érintett partnerek kapcsolatában az Unióval és európai választásában;

| F. | mivel az Unió egyes keleti partnereinek függetlenségét, szuverenitását és területi integritását az Orosz Föderáció által tevékenyen szított, megoldatlan regionális konfliktusok fenyegetik; mivel ezeket a konfliktusokat diplomáciai úton és őszinte elkötelezettséggel rendezni lehetne; |
| --- | --- |

F.

mivel az Unió egyes keleti partnereinek függetlenségét, szuverenitását és területi integritását az Orosz Föderáció által tevékenyen szított, megoldatlan regionális konfliktusok fenyegetik; mivel ezeket a konfliktusokat diplomáciai úton és őszinte elkötelezettséggel rendezni lehetne;

| G. | mivel Oroszországnak az érintett partnerállamok felé tanúsított agresszív és expanzionista politikája a Krími Autonóm Köztársaság és Szevasztopol város, továbbá Abházia, a Csinvali régió/Dél-Oszétia és a Donyecki és Luhanszki terület egyes részeinek jogszerűtlen annektálásához vezetett, megszegve ezzel a nemzetközi jogot és a kétoldalú egyezményeket, valamint Oroszország kötelezettségvállalásait a nemzetközi szervezetekben való tagsága értelmében; |
| --- | --- |

G.

mivel Oroszországnak az érintett partnerállamok felé tanúsított agresszív és expanzionista politikája a Krími Autonóm Köztársaság és Szevasztopol város, továbbá Abházia, a Csinvali régió/Dél-Oszétia és a Donyecki és Luhanszki terület egyes részeinek jogszerűtlen annektálásához vezetett, megszegve ezzel a nemzetközi jogot és a kétoldalú egyezményeket, valamint Oroszország kötelezettségvállalásait a nemzetközi szervezetekben való tagsága értelmében;

| H. | mivel az Ukrajnával szembeni orosz agresszió és a Krím jogszerűtlen annektálása komoly következményekkel jár egész Európa biztonságát tekintve; mivel az orosz hatóságok és a hozzájuk köthető szervek az ideiglenesen megszállt területeken több száz, folyamatosan növekvő számú ukrán állampolgárt tartanak fogva, tartóztattak le, ítéltek el, börtönöztek be törvénytelenül; mivel Ukrajnában közel 1,8 millió belső menekült él, és 5 millió ember érintett a konfliktusban; |
| --- | --- |

H.

mivel az Ukrajnával szembeni orosz agresszió és a Krím jogszerűtlen annektálása komoly következményekkel jár egész Európa biztonságát tekintve; mivel az orosz hatóságok és a hozzájuk köthető szervek az ideiglenesen megszállt területeken több száz, folyamatosan növekvő számú ukrán állampolgárt tartanak fogva, tartóztattak le, ítéltek el, börtönöztek be törvénytelenül; mivel Ukrajnában közel 1,8 millió belső menekült él, és 5 millió ember érintett a konfliktusban;

| 1. | felszólít az Oroszország által kiváltott, kihívást jelentő geopolitikai helyzet következményeire adott egyhangú és stratégiai válasz, valamint az elhúzódó konfliktusokban érintett övezetekben a béke helyreállítását célzó mechanizmusokra tett javaslatok kidolgozására; |
| --- | --- |

1.

felszólít az Oroszország által kiváltott, kihívást jelentő geopolitikai helyzet következményeire adott egyhangú és stratégiai válasz, valamint az elhúzódó konfliktusokban érintett övezetekben a béke helyreállítását célzó mechanizmusokra tett javaslatok kidolgozására;

| 2. | ismételten határozott támogatásának ad hangot Ukrajna, Grúzia és Moldova szuverenitását és területi integritását illetően, ezek nemzetközileg elismert határain belül; |
| --- | --- |

2.

ismételten határozott támogatásának ad hangot Ukrajna, Grúzia és Moldova szuverenitását és területi integritását illetően, ezek nemzetközileg elismert határain belül;

| 3. | elítéli az emberi jogok és alapvető szabadságok megsértését a partnerországok annektált és elfoglalt területein; |
| --- | --- |

3.

elítéli az emberi jogok és alapvető szabadságok megsértését a partnerországok annektált és elfoglalt területein;

| 4. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy Ukrajna, Grúzia és Moldova belső menekültkérdésének megoldásában sürgősen tanácsadáshoz, jogi és pénzügyi támogatáshoz jusson; felszólít az Orosz Föderációban fogva tartott ukrán politikai foglyok haladéktalan szabadon engedésére; ösztönzi a fogolycserét; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy Ukrajna, Grúzia és Moldova belső menekültkérdésének megoldásában sürgősen tanácsadáshoz, jogi és pénzügyi támogatáshoz jusson; felszólít az Orosz Föderációban fogva tartott ukrán politikai foglyok haladéktalan szabadon engedésére; ösztönzi a fogolycserét;

| 5. | ismételten kiemeli a rugalmasság és az egyéni megközelítés elvét, és hogy az Unióval való együttműködés körét annak és partnereinek ambíciói szabják meg; |
| --- | --- |

5.

ismételten kiemeli a rugalmasság és az egyéni megközelítés elvét, és hogy az Unióval való együttműködés körét annak és partnereinek ambíciói szabják meg;

| 6. | üdvözli a Grúziával, Moldovával és Ukrajnával kötött társulási megállapodások és azok részeként a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások hatálybalépését, valamint az Unió és Örményország közötti átfogó és megerősített partnerségről szóló új megállapodást, továbbá az Unió és Azerbajdzsán között folyamatban lévő, új keretegyezményről szóló tárgyalásokat; nagyra értékeli, hogy az Unió Fehéroroszországgal kapcsolatos, kritikát is megfogalmazó közeledésen alapuló politikája átfogóbbá vált, és kiterjed az EU–Belarusz koordinációs csoporton belül az emberi jogi párbeszédre és a kereskedelmi párbeszédre is; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a Grúziával, Moldovával és Ukrajnával kötött társulási megállapodások és azok részeként a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások hatálybalépését, valamint az Unió és Örményország közötti átfogó és megerősített partnerségről szóló új megállapodást, továbbá az Unió és Azerbajdzsán között folyamatban lévő, új keretegyezményről szóló tárgyalásokat; nagyra értékeli, hogy az Unió Fehéroroszországgal kapcsolatos, kritikát is megfogalmazó közeledésen alapuló politikája átfogóbbá vált, és kiterjed az EU–Belarusz koordinációs csoporton belül az emberi jogi párbeszédre és a kereskedelmi párbeszédre is;

| 7. | felszólít a szoros politikai társulásra és gazdasági integrációra, ideértve az uniós programokban való részvételt és annak elismerését, hogy a Grúziával, Moldovával és Ukrajnával létrejött társulási megállapodások nem a végcélt jelentik az Unióhoz fűződő kapcsolataikban; felszólít az európai törekvések elismerésére; |
| --- | --- |

7.

felszólít a szoros politikai társulásra és gazdasági integrációra, ideértve az uniós programokban való részvételt és annak elismerését, hogy a Grúziával, Moldovával és Ukrajnával létrejött társulási megállapodások nem a végcélt jelentik az Unióhoz fűződő kapcsolataikban; felszólít az európai törekvések elismerésére;

| 8. | felszólít arra, hogy a keleti partnerség 2017. november 24-i brüsszeli csúcstalálkozóján fogadjanak el egy új megállapodást a hosszú távú stratégiai célokról, figyelembe véve a következő kétéves időszakra és azon túlmenően kialakított átfogó együttműködési napirend kialakítását; |
| --- | --- |

8.

felszólít arra, hogy a keleti partnerség 2017. november 24-i brüsszeli csúcstalálkozóján fogadjanak el egy új megállapodást a hosszú távú stratégiai célokról, figyelembe véve a következő kétéves időszakra és azon túlmenően kialakított átfogó együttműködési napirend kialakítását;

| 9. | ismételten kiemeli azon álláspontját, hogy a brüsszeli nyilatkozattervezetnek tükröznie kell a partnerországok társulási megállapodásaiban lefektetett európai törekvését és európai választását; |
| --- | --- |

9.

ismételten kiemeli azon álláspontját, hogy a brüsszeli nyilatkozattervezetnek tükröznie kell a partnerországok társulási megállapodásaiban lefektetett európai törekvését és európai választását;

| 10. | különösen hangsúlyozza, hogy a brüsszeli nyilatkozat tervezetébe más stratégiai fontosságú elemeket is bele kell foglalni, amelyek többek között:






  — | a határokon átívelő együttműködés és az emberek közötti kapcsolatok fejlesztése, |
| --- | --- | --- |

10.

különösen hangsúlyozza, hogy a brüsszeli nyilatkozat tervezetébe más stratégiai fontosságú elemeket is bele kell foglalni, amelyek többek között:

—

a határokon átívelő együttműködés és az emberek közötti kapcsolatok fejlesztése,

| — | az energiabiztonság növelése, |
| --- | --- |

—

az energiabiztonság növelése,

| — | a digitális piacok harmonizálása, |
| --- | --- |

—

a digitális piacok harmonizálása,

| — | ügyfélorientált vállalkozástámogató szervezetek, valamint az egész térségre kiterjedő, kereskedelmi és beruházási tevékenységek ösztönzésének fokozását célzó, új regionális gazdaságdiplomáciai keret kialakítása, |
| --- | --- |

—

ügyfélorientált vállalkozástámogató szervezetek, valamint az egész térségre kiterjedő, kereskedelmi és beruházási tevékenységek ösztönzésének fokozását célzó, új regionális gazdaságdiplomáciai keret kialakítása,

| — | a biztonsági ágazat reformjának további támogatása, az integrált határigazgatás megvalósítása, a szervezett bűnözés felszámolása, a hibrid fenyegetések kezelése, a terrorizmus elleni küzdelem és a radikalizálódás megelőzése, a kiberbiztonság fokozása, valamint a katasztrófamegelőzés megerősítése, |
| --- | --- |

—

a biztonsági ágazat reformjának további támogatása, az integrált határigazgatás megvalósítása, a szervezett bűnözés felszámolása, a hibrid fenyegetések kezelése, a terrorizmus elleni küzdelem és a radikalizálódás megelőzése, a kiberbiztonság fokozása, valamint a katasztrófamegelőzés megerősítése,

| — | lehetőség szerint a biztonsági párbeszéd és az együttműködés fokozása a közös biztonság- és védelempolitika területén. |
| --- | --- |

—

lehetőség szerint a biztonsági párbeszéd és az együttműködés fokozása a közös biztonság- és védelempolitika területén.

---

| 15.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 99/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 99/7

---

ÁLLÁSFOGLALÁS

az Euronest Parlamenti Közgyűlés állásfoglalása a keleti partnerségen belüli energiaügyi együttműködés fokozásáról a 2015. évi Párizsi Megállapodás végrehajtása érdekében

(2018/C 99/04)

AZ EURONEST PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS,

| — | tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-i alapító okiratára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-i alapító okiratára,

| — | tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó, 2015. május 21–22-i rigai csúcstalálkozón kiadott együttes nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó, 2015. május 21–22-i rigai csúcstalálkozón kiadott együttes nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezményére (UNFCCC) és az ahhoz csatolt Kiotói Jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezményére (UNFCCC) és az ahhoz csatolt Kiotói Jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a Párizsi Megállapodásra és a részes felek 2015. november 30-a és december 11-e között Párizsban tartott konferenciáján hozott 1/CP.21. számú határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Párizsi Megállapodásra és a részes felek 2015. november 30-a és december 11-e között Párizsban tartott konferenciáján hozott 1/CP.21. számú határozatra,

| — | tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó, az ENSZ 2015. szeptember 25-i fenntartható fejlődési csúcstalálkozóján elfogadott fenntartható fejlesztési menetrendre és különösen az ENSZ 2003. évi, 7., „Megfizethető és tiszta energia” és 13., „Éghajlat-politika” című fenntartható fejlesztési céljaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó, az ENSZ 2015. szeptember 25-i fenntartható fejlődési csúcstalálkozóján elfogadott fenntartható fejlesztési menetrendre és különösen az ENSZ 2003. évi, 7., „Megfizethető és tiszta energia” és 13., „Éghajlat-politika” című fenntartható fejlesztési céljaira,

| — | tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2016. március 22-i állásfoglalására a nem konvencionális gázra vonatkozó uniós politika kialakításáról, valamint annak az EU és a kelet-európai partnerországok energiapiacaira gyakorolt potenciális hatásáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2016. március 22-i állásfoglalására a nem konvencionális gázra vonatkozó uniós politika kialakításáról, valamint annak az EU és a kelet-európai partnerországok energiapiacaira gyakorolt potenciális hatásáról,

| — | tekintettel az egyrészről az EU, másrészről Grúzia, Moldova és Ukrajna között létrejött társulási megállapodásokra és különösen az energiaügyi együttműködésről szóló rendelkezésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az EU, másrészről Grúzia, Moldova és Ukrajna között létrejött társulási megállapodásokra és különösen az energiaügyi együttműködésről szóló rendelkezésekre,

| — | tekintettel az egyrészről az EU, másrészről Örményország között 2017. március 21-én parafált átfogó és megerősített partnerségi megállapodásra (CEPA), különösen az energiaügyi együttműködésre vonatkozó rendelkezésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az EU, másrészről Örményország között 2017. március 21-én parafált átfogó és megerősített partnerségi megállapodásra (CEPA), különösen az energiaügyi együttműködésre vonatkozó rendelkezésekre,

| — | tekintettel a Visegrádi Csoport külügyminisztereinek a keleti partnerségről szóló, a 2017. április 12-i varsói találkozójuk eredményeit követően tett együttes nyilatkozatára, amely lehetőséget biztosít az uniós tagságra a keleti partnerség ilyen tagság iránt érdeklődő országai számára; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Visegrádi Csoport külügyminisztereinek a keleti partnerségről szóló, a 2017. április 12-i varsói találkozójuk eredményeit követően tett együttes nyilatkozatára, amely lehetőséget biztosít az uniós tagságra a keleti partnerség ilyen tagság iránt érdeklődő országai számára;

| — | tekintettel az Európai Parlament 2016. október 6-i, a Párizsi Megállapodás végrehajtásáról szóló állásfoglalására és az Egyesült Nemzetek 2016. évi, Marrákesben megtartott éghajlat-változási konferenciájára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2016. október 6-i, a Párizsi Megállapodás végrehajtásáról szóló állásfoglalására és az Egyesült Nemzetek 2016. évi, Marrákesben megtartott éghajlat-változási konferenciájára (1),

| — | tekintettel az uniós tagállamok és a keleti partnerség országai környezetvédelmi miniszterei által a keleti partnerségben a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással kapcsolatosan folytatott együttműködésről szóló 2016. október 18-i miniszteri nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós tagállamok és a keleti partnerség országai környezetvédelmi miniszterei által a keleti partnerségben a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással kapcsolatosan folytatott együttműködésről szóló 2016. október 18-i miniszteri nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Bizottság „Tiszta energia minden európai polgár számára” című, 2016. november 30-i jogalkotási csomagjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Tiszta energia minden európai polgár számára” című, 2016. november 30-i jogalkotási csomagjára,

| — | tekintettel a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat „Keleti partnerség – Középpontban a legfontosabb prioritások és az elérendő eredmények” című, 2016. december 15-i közös szolgálati munkadokumentumára (SWD(2016)0467), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat „Keleti partnerség – Középpontban a legfontosabb prioritások és az elérendő eredmények” című, 2016. december 15-i közös szolgálati munkadokumentumára (SWD(2016)0467),

| A. | mivel az ENSZ 2015 decemberében, Párizsban megrendezett éghajlat-változási konferenciáján 193 aláíró ország olyan globális megállapodást kötött, amely célokat és mechanizmusokat határoz meg az éghajlatváltozás elleni fellépéshez, valamint kötelezettségeket állapít meg valamennyi részes fél számára; mivel Párizsban az EU kötelezettséget vállalt arra, hogy 2030-ig 1990-hez képest legalább 40 %-kal csökkenti a belföldi üvegházhatásúgáz-kibocsátást; mivel a Párizsi Megállapodás 2016. november 4-én lépett hatályba; |
| --- | --- |

A.

mivel az ENSZ 2015 decemberében, Párizsban megrendezett éghajlat-változási konferenciáján 193 aláíró ország olyan globális megállapodást kötött, amely célokat és mechanizmusokat határoz meg az éghajlatváltozás elleni fellépéshez, valamint kötelezettségeket állapít meg valamennyi részes fél számára; mivel Párizsban az EU kötelezettséget vállalt arra, hogy 2030-ig 1990-hez képest legalább 40 %-kal csökkenti a belföldi üvegházhatásúgáz-kibocsátást; mivel a Párizsi Megállapodás 2016. november 4-én lépett hatályba;

| B. | mivel a jelentős kibocsátáscsökkentés elérése érdekében a Párizsi Megállapodásban részes feleknek kezelniük kell energiarendszereik szén-dioxid-intenzitását, és ambiciózus stratégiákat kell végrehajtaniuk a globális gazdaságban az alacsony szén-dioxid-kibocsátású piacokra való áttérés előmozdítására; |
| --- | --- |

B.

mivel a jelentős kibocsátáscsökkentés elérése érdekében a Párizsi Megállapodásban részes feleknek kezelniük kell energiarendszereik szén-dioxid-intenzitását, és ambiciózus stratégiákat kell végrehajtaniuk a globális gazdaságban az alacsony szén-dioxid-kibocsátású piacokra való áttérés előmozdítására;

| C. | mivel a keleti partnerség 2015. évi rigai csúcstalálkozójának résztvevői ismételten hangot adtak azon szándékuknak, hogy el kívánják mélyíteni a két- és többoldalú együttműködést az éghajlatváltozás és az energiaügy területén; mivel az európai szomszédságpolitika 2015. novemberi felülvizsgálatával összhangban az EU és a kelet-európai partnerek nagyobb figyelmet fordítottak az energiabiztonsági és éghajlat-politikai intézkedésekre; |
| --- | --- |

C.

mivel a keleti partnerség 2015. évi rigai csúcstalálkozójának résztvevői ismételten hangot adtak azon szándékuknak, hogy el kívánják mélyíteni a két- és többoldalú együttműködést az éghajlatváltozás és az energiaügy területén; mivel az európai szomszédságpolitika 2015. novemberi felülvizsgálatával összhangban az EU és a kelet-európai partnerek nagyobb figyelmet fordítottak az energiabiztonsági és éghajlat-politikai intézkedésekre;

| D. | mivel az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz és többéves tervezésének 2020-ig tartó második szakasza keretében az EU kulcsfontosságú prioritásokat határoz meg a keleti partnerség keretében folytatott energiaügyi együttműködés vonatkozásában, összhangban a Rigában meghatározott prioritásokkal és a Bizottság és az EKSZ 2016. december 15-i közös szolgálati munkadokumentumában javasolt, 2020-ra kitűzött 20 céllal; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz és többéves tervezésének 2020-ig tartó második szakasza keretében az EU kulcsfontosságú prioritásokat határoz meg a keleti partnerség keretében folytatott energiaügyi együttműködés vonatkozásában, összhangban a Rigában meghatározott prioritásokkal és a Bizottság és az EKSZ 2016. december 15-i közös szolgálati munkadokumentumában javasolt, 2020-ra kitűzött 20 céllal;

| E. | mivel az EU lefektette az egész Unióra kiterjedő energiaunió alapjait, amely a biztonságos, fenntartható, versenyképes energia minden európai számára való biztosításának eszköze; mivel az energiaunió célkitűzései közé tartozik az európai energiaágazat integrálása, a széttagolt energiapiacok problémájának az energiapolitikák hatékonyabb összehangolása révén való kezelése, az energia nemzeti határokon keresztüli szabad áramlásának lehetővé tétele, az energiaellátás diverzifikálását szolgáló új kapacitásokba és infrastruktúrába történő beruházások előmozdítása, valamint a háztartások számláinak csökkentése, a munkahelyteremtés és a növekedés fellendítése; mivel e célok révén az energiaunió támogatja az EU Párizsi Megállapodással kapcsolatos kötelezettségvállalásainak teljesítését, és azonosítja az energia- és éghajlat-politikai célok együttes megvalósításának koherens módjait annak érdekében, hogy biztosítsa a versenyképes és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való globális és mindenre kiterjedő átmenetet; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU lefektette az egész Unióra kiterjedő energiaunió alapjait, amely a biztonságos, fenntartható, versenyképes energia minden európai számára való biztosításának eszköze; mivel az energiaunió célkitűzései közé tartozik az európai energiaágazat integrálása, a széttagolt energiapiacok problémájának az energiapolitikák hatékonyabb összehangolása révén való kezelése, az energia nemzeti határokon keresztüli szabad áramlásának lehetővé tétele, az energiaellátás diverzifikálását szolgáló új kapacitásokba és infrastruktúrába történő beruházások előmozdítása, valamint a háztartások számláinak csökkentése, a munkahelyteremtés és a növekedés fellendítése; mivel e célok révén az energiaunió támogatja az EU Párizsi Megállapodással kapcsolatos kötelezettségvállalásainak teljesítését, és azonosítja az energia- és éghajlat-politikai célok együttes megvalósításának koherens módjait annak érdekében, hogy biztosítsa a versenyképes és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való globális és mindenre kiterjedő átmenetet;

| F. | mivel a kelet-európai partnerek az EU átlagánál gyorsabb ütemben növekvő energiaigénnyel szembesülnek; mivel gazdaságuk sokkal energiaigényesebb, mint egy átlagos uniós tagállam gazdasága, és mivel az energiahatékonyság hiánya akadályozza az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

F.

mivel a kelet-európai partnerek az EU átlagánál gyorsabb ütemben növekvő energiaigénnyel szembesülnek; mivel gazdaságuk sokkal energiaigényesebb, mint egy átlagos uniós tagállam gazdasága, és mivel az energiahatékonyság hiánya akadályozza az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiket;

| G. | mivel a kelet-európai partnerek még csak az első lépéseket teszik az energiaágazatokban a szabad piac és a piaci alapú árképzés kialakítása felé; mivel az energetikai szabályozási keretek reformjának és a magánberuházásoknak a hiánya akadályozza a liberális energiapiacra való áttérést; |
| --- | --- |

G.

mivel a kelet-európai partnerek még csak az első lépéseket teszik az energiaágazatokban a szabad piac és a piaci alapú árképzés kialakítása felé; mivel az energetikai szabályozási keretek reformjának és a magánberuházásoknak a hiánya akadályozza a liberális energiapiacra való áttérést;

| H. | mivel az uniós tagságra vonatkozó kilátások a keleti partnerség ilyen tagság iránt érdeklődő országai számára való biztosítása mind politikai támogatást, mind olyan projektek előmozdítását igénylik, amelyek összhangban vannak az uniós szakpolitikákkal és bevált gyakorlatokkal, beleértve a Párizsi Megállapodás végrehajtását; |
| --- | --- |

H.

mivel az uniós tagságra vonatkozó kilátások a keleti partnerség ilyen tagság iránt érdeklődő országai számára való biztosítása mind politikai támogatást, mind olyan projektek előmozdítását igénylik, amelyek összhangban vannak az uniós szakpolitikákkal és bevált gyakorlatokkal, beleértve a Párizsi Megállapodás végrehajtását;

Közös politikai célkitűzések megvalósítása és a kötelezettségvállalások teljesítése

| 1. | osztja a Párizsi Megállapodásban részes felek véleményét az éghajlatváltozásról, mivel ez veszélyezteti a békét és stabilitást, a világ gazdasági jólétét, a szegénység csökkentését és a fenntartható fejlődést; üdvözli a felek arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy együttesen lépnek fel annak érdekében, hogy a globális átlaghőmérséklet növekedése az iparosodás előtti szintet jóval kevesebb mint 2 °C-kal haladja meg, valamint hogy elkerüljék a jelentős mértékű kedvezőtlen éghajlati hatásokat; |
| --- | --- |

1.

osztja a Párizsi Megállapodásban részes felek véleményét az éghajlatváltozásról, mivel ez veszélyezteti a békét és stabilitást, a világ gazdasági jólétét, a szegénység csökkentését és a fenntartható fejlődést; üdvözli a felek arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy együttesen lépnek fel annak érdekében, hogy a globális átlaghőmérséklet növekedése az iparosodás előtti szintet jóval kevesebb mint 2 °C-kal haladja meg, valamint hogy elkerüljék a jelentős mértékű kedvezőtlen éghajlati hatásokat;

| 2. | elégedettségét fejezi ki az összes uniós tagállam és a Párizsi Megállapodás keleti európai partnerei elkötelezettségét illetően, és felkéri azon országok hatóságait, amelyek ezt még nem tették meg, hogy a lehető leghamarabb zárják le a ratifikációs folyamatot; tudomásul veszi az uniós tagállamok és partnerek által az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése érdekében benyújtott „tervezett nemzeti vállalásokat”; sürgeti az uniós tagállamokat és a partnerországok kormányait, hogy a Párizsi Megállapodással és az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési céljaival összhangban korszerűsítsék tervezett nemzeti vállalásaikat; tudomásul veszi a nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek fontosságát a tervezés és a Párizsi Megállapodás kötelezettségvállalásainak végrehajtásához nyújtott, aktualizált nemzeti vállalások teljesítésének biztosítása szempontjából; hangsúlyozza a felek azon kötelezettségét, hogy átlátható módon nyomon kövessék, jelentsék és ellenőrizzék az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának szintjét; |
| --- | --- |

2.

elégedettségét fejezi ki az összes uniós tagállam és a Párizsi Megállapodás keleti európai partnerei elkötelezettségét illetően, és felkéri azon országok hatóságait, amelyek ezt még nem tették meg, hogy a lehető leghamarabb zárják le a ratifikációs folyamatot; tudomásul veszi az uniós tagállamok és partnerek által az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentése érdekében benyújtott „tervezett nemzeti vállalásokat”; sürgeti az uniós tagállamokat és a partnerországok kormányait, hogy a Párizsi Megállapodással és az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési céljaival összhangban korszerűsítsék tervezett nemzeti vállalásaikat; tudomásul veszi a nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek fontosságát a tervezés és a Párizsi Megállapodás kötelezettségvállalásainak végrehajtásához nyújtott, aktualizált nemzeti vállalások teljesítésének biztosítása szempontjából; hangsúlyozza a felek azon kötelezettségét, hogy átlátható módon nyomon kövessék, jelentsék és ellenőrizzék az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának szintjét;

| 3. | úgy véli, hogy a Párizsi Megállapodásban meghatározott célkitűzések megvalósítása jelentős és strukturális változásokat igényel a felek gazdaságaiban és energiarendszereiben, beleértve a diverzifikáltabb energiaszerkezet irányába történő fokozatos elmozdulást, a fenntartható energiaforrások előmozdítását és az energiahatékonyság javítását valamennyi ágazatban, ideértve a közlekedési és az építőipari ágazatot is; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a Párizsi Megállapodásban meghatározott célkitűzések megvalósítása jelentős és strukturális változásokat igényel a felek gazdaságaiban és energiarendszereiben, beleértve a diverzifikáltabb energiaszerkezet irányába történő fokozatos elmozdulást, a fenntartható energiaforrások előmozdítását és az energiahatékonyság javítását valamennyi ágazatban, ideértve a közlekedési és az építőipari ágazatot is;

| 4. | hangsúlyozza a megújuló energiaforrások fejlesztésének és az energiahatékonyság javításának kulcsfontosságú szerepét az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésében az energiaágazatokban, valamint annak elősegítésében, hogy a felek teljesíthessék a Párizsi Megállapodás szerinti egyedi kötelezettségvállalásaikat; úgy véli, hogy a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság előmozdítását célzó szakpolitikák a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás vektorai; felhívja az Európai Bizottságot és az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerek hatóságait, hogy erősítsenek meg egy olyan, integrált intézkedési rendszert, amely elősegíti a megújuló energiaforrások fokozott felhasználását és az energiahatékonyság javítását, és fokozottan ösztönözzék az energiamegtakarítást valamennyi gazdasági ágazatban, különösen az építőiparban és a közlekedésben; felszólít a megújuló energiaforrásokkal és az energiahatékonysággal kapcsolatos szakpolitikák integrálására valamennyi, az energiatermelés, -szállítás, -elosztás és -tárolás szempontjából fontos területen; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza a megújuló energiaforrások fejlesztésének és az energiahatékonyság javításának kulcsfontosságú szerepét az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésében az energiaágazatokban, valamint annak elősegítésében, hogy a felek teljesíthessék a Párizsi Megállapodás szerinti egyedi kötelezettségvállalásaikat; úgy véli, hogy a megújuló energiaforrások és az energiahatékonyság előmozdítását célzó szakpolitikák a gazdasági növekedés és a foglalkoztatás vektorai; felhívja az Európai Bizottságot és az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerek hatóságait, hogy erősítsenek meg egy olyan, integrált intézkedési rendszert, amely elősegíti a megújuló energiaforrások fokozott felhasználását és az energiahatékonyság javítását, és fokozottan ösztönözzék az energiamegtakarítást valamennyi gazdasági ágazatban, különösen az építőiparban és a közlekedésben; felszólít a megújuló energiaforrásokkal és az energiahatékonysággal kapcsolatos szakpolitikák integrálására valamennyi, az energiatermelés, -szállítás, -elosztás és -tárolás szempontjából fontos területen;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított nagy mennyiségű villamos energia integrálása, az e forrásokból és alternatív üzemanyagokból származó villamosenergia-termelés fokozatos decentralizálása, valamint a fogyasztói részvétel lehetővé tétele például a felhasználóoldali válaszintézkedésekben szükségessé teszi a hálózatok korszerűsítését, beleértve a regionális és határokon átnyúló együttműködést a kölcsönös átjárhatóság biztosítása érdekében; felhívja a Bizottságot és a kelet-európai partnerek hatóságait, hogy segítsék elő a rendszerösszekötő infrastruktúrák és az intelligens hálózatok fejlesztését; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a megújuló energiaforrásokból előállított nagy mennyiségű villamos energia integrálása, az e forrásokból és alternatív üzemanyagokból származó villamosenergia-termelés fokozatos decentralizálása, valamint a fogyasztói részvétel lehetővé tétele például a felhasználóoldali válaszintézkedésekben szükségessé teszi a hálózatok korszerűsítését, beleértve a regionális és határokon átnyúló együttműködést a kölcsönös átjárhatóság biztosítása érdekében; felhívja a Bizottságot és a kelet-európai partnerek hatóságait, hogy segítsék elő a rendszerösszekötő infrastruktúrák és az intelligens hálózatok fejlesztését;

| 6. | támogatja az energiaszolgáltatók közötti nyílt és tisztességes versenyen és a piac átláthatóságán alapuló piaci alapú energiapolitikákat; hangsúlyozza, hogy az Unió energiauniója olyan páneurópai energiapiac létrehozását jelenti, amelyben a kelet-európai partnerek fontos szereplők; sürgeti a Bizottságot és a kelet-európai partnerek hatóságait, hogy folyamatosan vizsgálják felül a piaci szabályokat, és javasoljanak kiigazításokat annak érdekében, hogy a piaci kudarcokra és az energiahatékonysági projektekre reagálva kedvezőbb környezetet biztosítsanak a megújuló energiaforrásokra irányuló beruházások tekintetében; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy olyan ösztönzőket hozzanak létre a megújuló energiaforrások számára, amelyek egyenlő versenyfeltételeket biztosítanak a megújuló energiaforrások és a fosszilis tüzelőanyagok számára, valamint hogy hosszú távon meg kell szüntetni a meglévő energiaforrásokhoz nyújtott, az energiapiacokat torzító támogatásokat; |
| --- | --- |

6.

támogatja az energiaszolgáltatók közötti nyílt és tisztességes versenyen és a piac átláthatóságán alapuló piaci alapú energiapolitikákat; hangsúlyozza, hogy az Unió energiauniója olyan páneurópai energiapiac létrehozását jelenti, amelyben a kelet-európai partnerek fontos szereplők; sürgeti a Bizottságot és a kelet-európai partnerek hatóságait, hogy folyamatosan vizsgálják felül a piaci szabályokat, és javasoljanak kiigazításokat annak érdekében, hogy a piaci kudarcokra és az energiahatékonysági projektekre reagálva kedvezőbb környezetet biztosítsanak a megújuló energiaforrásokra irányuló beruházások tekintetében; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy olyan ösztönzőket hozzanak létre a megújuló energiaforrások számára, amelyek egyenlő versenyfeltételeket biztosítanak a megújuló energiaforrások és a fosszilis tüzelőanyagok számára, valamint hogy hosszú távon meg kell szüntetni a meglévő energiaforrásokhoz nyújtott, az energiapiacokat torzító támogatásokat;

| 7. | hangsúlyozza a vonzó üzleti környezet és a megfelelő szabályozási keret biztosításának szükségességét annak érdekében, hogy ösztönözni lehessen a magánszektort arra, hogy ruházzon be a megújuló energiaforrásokba, az energiaátviteli infrastruktúráikba és a megújuló energiaforrásokból származó elektromos áram határokon átnyúló kereskedelmébe; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza a vonzó üzleti környezet és a megfelelő szabályozási keret biztosításának szükségességét annak érdekében, hogy ösztönözni lehessen a magánszektort arra, hogy ruházzon be a megújuló energiaforrásokba, az energiaátviteli infrastruktúráikba és a megújuló energiaforrásokból származó elektromos áram határokon átnyúló kereskedelmébe;

| 8. | felszólítja az Unióval társult partnerek hatóságait, hogy gyorsítsák fel jogszabályaiknak a társulási megállapodásokban előírt közelítését az éghajlatváltozásra és az energiára vonatkozó uniós jogszabályokhoz; hangsúlyozza e tekintetben az Energiaközösséggel, a Bizottsággal és az uniós tagállamokkal való együttműködés fontosságát az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó fejlesztésre való fokozatos átállást lehetővé tevő jogi, intézményi, pénzügyi, gazdasági és technológiai előfeltételek kialakítása céljából; üdvözli az Energiaközösség Grúziára történő közelmúltbeli kibővítését, miközben hangsúlyozza, hogy teljes mértékben meg kell felelni a közösség tagsági rendelkezéseinek; üdvözli, hogy Belarusz megfigyelői státuszra irányuló kérelmet nyújtott be e szervezethez; |
| --- | --- |

8.

felszólítja az Unióval társult partnerek hatóságait, hogy gyorsítsák fel jogszabályaiknak a társulási megállapodásokban előírt közelítését az éghajlatváltozásra és az energiára vonatkozó uniós jogszabályokhoz; hangsúlyozza e tekintetben az Energiaközösséggel, a Bizottsággal és az uniós tagállamokkal való együttműködés fontosságát az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó fejlesztésre való fokozatos átállást lehetővé tevő jogi, intézményi, pénzügyi, gazdasági és technológiai előfeltételek kialakítása céljából; üdvözli az Energiaközösség Grúziára történő közelmúltbeli kibővítését, miközben hangsúlyozza, hogy teljes mértékben meg kell felelni a közösség tagsági rendelkezéseinek; üdvözli, hogy Belarusz megfigyelői státuszra irányuló kérelmet nyújtott be e szervezethez;

| 9. | felszólítja a Bizottságot, hogy fokozza az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére hatást gyakorló intézkedések végrehajtásában részt vevő kelet-európai partnerek kapacitásépítése tekintetében biztosított támogatását és segítségnyújtását; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Bizottságot, hogy fokozza az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére hatást gyakorló intézkedések végrehajtásában részt vevő kelet-európai partnerek kapacitásépítése tekintetében biztosított támogatását és segítségnyújtását;

| 10. | felszólítja a Bizottságot és az uniós tagállamok hatóságait, hogy segítsék a jövőbeli uniós tagságban érdekelt kelet-európai partnereket a 2021–2030-as időszakra vonatkozó nemzeti energia- és éghajlat-változási tervek kidolgozásában, meghatározva finanszírozásuk forrásait és megkönnyítve végrehajtásukat; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a Bizottságot és az uniós tagállamok hatóságait, hogy segítsék a jövőbeli uniós tagságban érdekelt kelet-európai partnereket a 2021–2030-as időszakra vonatkozó nemzeti energia- és éghajlat-változási tervek kidolgozásában, meghatározva finanszírozásuk forrásait és megkönnyítve végrehajtásukat;

| 11. | kiemeli a földgáz kulcsfontosságú szerepét Európa alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiarendszerekre való áttérésében, valamint annak a megújuló energiával való kiegészítő jellegét; e tekintetben úgy véli, hogy az energiaforrások és az ellátási útvonalak diverzifikációja, beleértve a kétirányú áramlást lehetővé tevő gázútvonalak kialakítását is, kulcsfontosságú az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerek energiabiztonsága, valamint az éghajlat-változási politikákra vonatkozó kötelezettségvállalásaik teljesítéséhez szükséges kapacitásuk szempontjából; hangsúlyozza a decentralizált belföldi energiaellátás szerepét; üdvözli a gázvezeték-összeköttetések, a déli gázfolyosón belüli kétirányú áramlás, valamint a cseppfolyósított földgáz kivitelét/behozatalát lehetővé tevő új létesítmények megnyitását vagy fejlesztését, beleértve a földgáz hagyományos és nem hagyományos forrásokból történő kitermelését; megjegyzi, hogy az új útvonalak nem eredményezhetik az erőfölényben lévő gázszolgáltatóktól való fokozott függést, és nem áshatják alá a regionális energiabiztonságot és az energiaunióra vonatkozó uniós stratégiát; hangsúlyozza, hogy a vezetékes infrastruktúra valamennyi új tengeri és szárazföldi szakaszának tiszteletben kell tartania a környezetvédelmi szabályokat és a vonatkozó uniós jogszabályokban rögzített alapelveket; hangsúlyozza, hogy az „Északi Áramlat 2” tenger alatti gázvezeték építése negatív hatással lesz a regionális gázpiacra és különösen káros hatással lesz Ukrajna gázszállító rendszerére; felszólítja az Uniót és a kelet-európai partnereket, hogy vizsgálják tovább a régió tranzitpotenciálját, és tartózkodjanak az olyan projektekben való részvételtől, amelyek ellentétesek az Energiaközösségről szóló szerződésben és a Grúziával, Moldovával és Ukrajnával kötött uniós társulási megállapodásokban vállalt kötelezettségekkel; |
| --- | --- |

11.

kiemeli a földgáz kulcsfontosságú szerepét Európa alacsony szén-dioxid-kibocsátású energiarendszerekre való áttérésében, valamint annak a megújuló energiával való kiegészítő jellegét; e tekintetben úgy véli, hogy az energiaforrások és az ellátási útvonalak diverzifikációja, beleértve a kétirányú áramlást lehetővé tevő gázútvonalak kialakítását is, kulcsfontosságú az uniós tagállamok és a kelet-európai partnerek energiabiztonsága, valamint az éghajlat-változási politikákra vonatkozó kötelezettségvállalásaik teljesítéséhez szükséges kapacitásuk szempontjából; hangsúlyozza a decentralizált belföldi energiaellátás szerepét; üdvözli a gázvezeték-összeköttetések, a déli gázfolyosón belüli kétirányú áramlás, valamint a cseppfolyósított földgáz kivitelét/behozatalát lehetővé tevő új létesítmények megnyitását vagy fejlesztését, beleértve a földgáz hagyományos és nem hagyományos forrásokból történő kitermelését; megjegyzi, hogy az új útvonalak nem eredményezhetik az erőfölényben lévő gázszolgáltatóktól való fokozott függést, és nem áshatják alá a regionális energiabiztonságot és az energiaunióra vonatkozó uniós stratégiát; hangsúlyozza, hogy a vezetékes infrastruktúra valamennyi új tengeri és szárazföldi szakaszának tiszteletben kell tartania a környezetvédelmi szabályokat és a vonatkozó uniós jogszabályokban rögzített alapelveket; hangsúlyozza, hogy az „Északi Áramlat 2” tenger alatti gázvezeték építése negatív hatással lesz a regionális gázpiacra és különösen káros hatással lesz Ukrajna gázszállító rendszerére; felszólítja az Uniót és a kelet-európai partnereket, hogy vizsgálják tovább a régió tranzitpotenciálját, és tartózkodjanak az olyan projektekben való részvételtől, amelyek ellentétesek az Energiaközösségről szóló szerződésben és a Grúziával, Moldovával és Ukrajnával kötött uniós társulási megállapodásokban vállalt kötelezettségekkel;

| 12. | úgy véli, hogy minden állam szuverén módon dönthet saját energiaszerkezetéről; ismételten felszólítja a fehérorosz hatóságokat arra, hogy állítsák le az asztraveci atomerőmű építését és a hotyiszlavi krétatelep további fejlesztését mindaddig, amíg nyitott és átlátható módon el nem végzik a fejlesztésükre és működésükre vonatkozó valódi és független környezeti hatásvizsgálatot, a legszigorúbb nemzetközi nukleáris és környezetvédelmi előírásoknak megfelelően; szorgalmazza továbbá az összes érdekelt fél bevonását az értékelési folyamatba annak biztosítása érdekében, hogy a környezetvédelem és a nukleáris biztonság rovására ne kerülhessen sor semmilyen kompromisszumra; felszólítja az uniós tagállamokat és az érintett kelet-európai partnereket, hogy a nemzetközi előírásoknak és különösen a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség jelentéseinek megfelelően továbbra is tartsák fenn az atomerőműveikre és berendezéseikre vonatkozó biztonsági intézkedéseket, valamint erősítsék meg a nukleáris kapacitásokra irányuló megfelelő biztonsági rendszereket; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy minden állam szuverén módon dönthet saját energiaszerkezetéről; ismételten felszólítja a fehérorosz hatóságokat arra, hogy állítsák le az asztraveci atomerőmű építését és a hotyiszlavi krétatelep további fejlesztését mindaddig, amíg nyitott és átlátható módon el nem végzik a fejlesztésükre és működésükre vonatkozó valódi és független környezeti hatásvizsgálatot, a legszigorúbb nemzetközi nukleáris és környezetvédelmi előírásoknak megfelelően; szorgalmazza továbbá az összes érdekelt fél bevonását az értékelési folyamatba annak biztosítása érdekében, hogy a környezetvédelem és a nukleáris biztonság rovására ne kerülhessen sor semmilyen kompromisszumra; felszólítja az uniós tagállamokat és az érintett kelet-európai partnereket, hogy a nemzetközi előírásoknak és különösen a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség jelentéseinek megfelelően továbbra is tartsák fenn az atomerőműveikre és berendezéseikre vonatkozó biztonsági intézkedéseket, valamint erősítsék meg a nukleáris kapacitásokra irányuló megfelelő biztonsági rendszereket;

Az energiaügyi döntéshozatal és a sikeres programok kiterjesztése terén folytatott együttműködés fokozása

| 13. | üdvözli az Unió és a kelet-európai partnerek közös elkötelezettségét a környezeti kihívások és az éghajlatváltozás terén folytatott együttműködés fokozása, valamint a fenntartható és inkluzív gazdasági fejlődés előmozdítása érdekében, amint azt a keleti partnerség 2016. október 18-án tartott legelső miniszteri találkozóján született nyilatkozat is megerősítette; |
| --- | --- |

13.

üdvözli az Unió és a kelet-európai partnerek közös elkötelezettségét a környezeti kihívások és az éghajlatváltozás terén folytatott együttműködés fokozása, valamint a fenntartható és inkluzív gazdasági fejlődés előmozdítása érdekében, amint azt a keleti partnerség 2016. október 18-án tartott legelső miniszteri találkozóján született nyilatkozat is megerősítette;

| 14. | támogatja a keleti partnerség 2020-ig megvalósítandó, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz többéves programozásának második szakaszában meghatározott energiaügyi prioritásait; úgy véli, hogy ezek a prioritások összhangban állnak a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel; |
| --- | --- |

14.

támogatja a keleti partnerség 2020-ig megvalósítandó, az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz többéves programozásának második szakaszában meghatározott energiaügyi prioritásait; úgy véli, hogy ezek a prioritások összhangban állnak a Párizsi Megállapodás célkitűzéseivel;

| 15. | hangsúlyozza az éghajlatváltozással és az energiapolitikával kapcsolatos kutatás és innováció fontosságát; felszólítja az Uniót és a kelet-európai partnereket, hogy alakítsanak ki együttműködést az erőforrás-hatékony és alacsony kibocsátású technológiák, azok átadása és az azokkal kapcsolatos innováció terén, hogy növeljék gazdaságuk alkalmazkodóképességét; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza az éghajlatváltozással és az energiapolitikával kapcsolatos kutatás és innováció fontosságát; felszólítja az Uniót és a kelet-európai partnereket, hogy alakítsanak ki együttműködést az erőforrás-hatékony és alacsony kibocsátású technológiák, azok átadása és az azokkal kapcsolatos innováció terén, hogy növeljék gazdaságuk alkalmazkodóképességét;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a szakpolitikák és programok, valamint a fejlett tiszta energiatechnológiák előmozdításának, illetve a levont tanulságok és a bevált gyakorlatok megosztásának, valamint az Unión kívüli beruházásokra vonatkozó pénzügyi csomag alkalmazásának támogatása érdekében a kelet-európai partnereknek meg kell erősíteniük az energiadiplomácia szerepét; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a szakpolitikák és programok, valamint a fejlett tiszta energiatechnológiák előmozdításának, illetve a levont tanulságok és a bevált gyakorlatok megosztásának, valamint az Unión kívüli beruházásokra vonatkozó pénzügyi csomag alkalmazásának támogatása érdekében a kelet-európai partnereknek meg kell erősíteniük az energiadiplomácia szerepét;

| 17. | üdvözli a kelet-európai partnerek azon erőfeszítéseit, melyek célja energiaforrásaik diverzifikálása, például az uniós finanszírozású energia- és biomassza-projekt Moldova általi sikeres végrehajtását, amely hozzájárult a megújulóenergia-termelés növekedéséhez és az energiaellátás diverzifikációjához az országban; üdvözli Grúzia és Ukrajna erőfeszítéseit a lakóépületekhez kapcsolódó energiahatékonysági intézkedések fokozására, valamint Örményország erőfeszítéseit az alternatív energiaforrások fejlesztésére; elismerését fejezi ki Azerbajdzsánnak azokért az erőfeszítésekért, melyekkel új jogalkotási aktusokat fogadott el az elavult technológiák és létesítmények korszerűekkel történő felváltása érdekében, hogy elérje a 2015. évi párizsi éghajlat-változási megállapodás és más nemzetközi szabványok célkitűzéseit; hangsúlyozza, hogy a kelet-európai partnerországok konfliktus sújtotta területeit a politikai helyzet ellenére szintén be kell vonni a nemzetközi kormányzati és nem kormányzati környezetvédelmi projektekbe, a lakosság környezeti szükségleteinek megfelelő biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy ezzel kapcsolatosan konkrét szakpolitikát kell beépíteni a keleti partnerségbe; |
| --- | --- |

17.

üdvözli a kelet-európai partnerek azon erőfeszítéseit, melyek célja energiaforrásaik diverzifikálása, például az uniós finanszírozású energia- és biomassza-projekt Moldova általi sikeres végrehajtását, amely hozzájárult a megújulóenergia-termelés növekedéséhez és az energiaellátás diverzifikációjához az országban; üdvözli Grúzia és Ukrajna erőfeszítéseit a lakóépületekhez kapcsolódó energiahatékonysági intézkedések fokozására, valamint Örményország erőfeszítéseit az alternatív energiaforrások fejlesztésére; elismerését fejezi ki Azerbajdzsánnak azokért az erőfeszítésekért, melyekkel új jogalkotási aktusokat fogadott el az elavult technológiák és létesítmények korszerűekkel történő felváltása érdekében, hogy elérje a 2015. évi párizsi éghajlat-változási megállapodás és más nemzetközi szabványok célkitűzéseit; hangsúlyozza, hogy a kelet-európai partnerországok konfliktus sújtotta területeit a politikai helyzet ellenére szintén be kell vonni a nemzetközi kormányzati és nem kormányzati környezetvédelmi projektekbe, a lakosság környezeti szükségleteinek megfelelő biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy ezzel kapcsolatosan konkrét szakpolitikát kell beépíteni a keleti partnerségbe;

| 18. | üdvözli a kelet-európai energiahatékonysági és környezetvédelmi partnerség („E5P”) valamennyi kelet-európai partnerre történő közelmúltbeli bővítését, melynek célja egyes fontos energiahatékonysági és környezetvédelmi projektek végrehajtásának felgyorsítása; |
| --- | --- |

18.

üdvözli a kelet-európai energiahatékonysági és környezetvédelmi partnerség („E5P”) valamennyi kelet-európai partnerre történő közelmúltbeli bővítését, melynek célja egyes fontos energiahatékonysági és környezetvédelmi projektek végrehajtásának felgyorsítása;

| 19. | határozottan támogatja a keleti partnerség országainak polgármestereit tömörítő, az Unió éghajlat- és energiapolitikai célkitűzéseinek megvalósítása érdekében több ezer helyi és regionális hatóságot összefogó szövetség (CoM East) keretében a 2016–2020 közötti időszakra vonatkozóan tett kötelezettségvállalást; arra ösztönzi a kelet-európai partnerországok önkormányzatait, hogy a CoM East pénzügyi támogatásával hajtsák végre fenntartható energiával és éghajlatváltozással kapcsolatos cselekvési terveiket, ugyanakkor keressenek olyan módszereket a beruházások növelésére, mint például a projektek összevonása és az egyéb technikai segítségnyújtási formák; |
| --- | --- |

19.

határozottan támogatja a keleti partnerség országainak polgármestereit tömörítő, az Unió éghajlat- és energiapolitikai célkitűzéseinek megvalósítása érdekében több ezer helyi és regionális hatóságot összefogó szövetség (CoM East) keretében a 2016–2020 közötti időszakra vonatkozóan tett kötelezettségvállalást; arra ösztönzi a kelet-európai partnerországok önkormányzatait, hogy a CoM East pénzügyi támogatásával hajtsák végre fenntartható energiával és éghajlatváltozással kapcsolatos cselekvési terveiket, ugyanakkor keressenek olyan módszereket a beruházások növelésére, mint például a projektek összevonása és az egyéb technikai segítségnyújtási formák;

| 20. | üdvözli, hogy valamennyi kelet-európai partnerre kiterjesztik az EU4energy kezdeményezést, melynek célja a jogalkotási, szabályozási és beruházási környezet javítása, valamint az együttműködéshez való hozzájárulás kulcsfontosságú infrastrukturális projektek révén; támogatja az uniós finanszírozású Clima East szakpolitikai projektet, amely támogatást nyújt a kelet-európai partnereknek az éghajlatváltozással kapcsolatos politikák kezelésében, valamint a hat partnerország környezetvédelmi, ökológiai és természetvédelmi minisztériumainak a Bizottsággal folytatott szoros együttműködését a Párizsi Megállapodás végrehajtása céljából; |
| --- | --- |

20.

üdvözli, hogy valamennyi kelet-európai partnerre kiterjesztik az EU4energy kezdeményezést, melynek célja a jogalkotási, szabályozási és beruházási környezet javítása, valamint az együttműködéshez való hozzájárulás kulcsfontosságú infrastrukturális projektek révén; támogatja az uniós finanszírozású Clima East szakpolitikai projektet, amely támogatást nyújt a kelet-európai partnereknek az éghajlatváltozással kapcsolatos politikák kezelésében, valamint a hat partnerország környezetvédelmi, ökológiai és természetvédelmi minisztériumainak a Bizottsággal folytatott szoros együttműködését a Párizsi Megállapodás végrehajtása céljából;

| 21. | üdvözli az Unió és a kelet-európai partnerek közötti együttműködést a gázszállítások biztosítása terén, nevezetesen a Magyarországról, Lengyelországból és Szlovákiából Ukrajnába, valamint a Moldovából a Romániába irányuló kétirányú gázáramlási kapacitást; |
| --- | --- |

21.

üdvözli az Unió és a kelet-európai partnerek közötti együttműködést a gázszállítások biztosítása terén, nevezetesen a Magyarországról, Lengyelországból és Szlovákiából Ukrajnába, valamint a Moldovából a Romániába irányuló kétirányú gázáramlási kapacitást;

| 22. | felszólítja az uniós tagállamokat és a kelet-európai partnereket, hogy fokozzák a Bulgáriából és Görögországból Románián és Ukrajnán át folyó kétirányú földgázáramlási kapacitás növelése terén korábban elért megállapodások végrehajtását; |
| --- | --- |

22.

felszólítja az uniós tagállamokat és a kelet-európai partnereket, hogy fokozzák a Bulgáriából és Görögországból Románián és Ukrajnán át folyó kétirányú földgázáramlási kapacitás növelése terén korábban elért megállapodások végrehajtását;

| 23. | támogatja a pénzügyi eszközök összehangolását az Unió, a kelet-európai partnerek, valamint a nemzetközi és regionális szervezetek – köztük a pénzügyi intézmények, a bankok és az egyes országok donorjai – által támogatott szakpolitikákkal és tervekkel az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó fejlődés előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

23.

támogatja a pénzügyi eszközök összehangolását az Unió, a kelet-európai partnerek, valamint a nemzetközi és regionális szervezetek – köztük a pénzügyi intézmények, a bankok és az egyes országok donorjai – által támogatott szakpolitikákkal és tervekkel az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó fejlődés előmozdítása érdekében;

| 24. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az európai szomszédságpolitikáért és a csatlakozási tárgyalásokért felelős biztosnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint a tagállamok és a kelet-európai partnerországok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

24.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az európai szomszédságpolitikáért és a csatlakozási tárgyalásokért felelős biztosnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint a tagállamok és a kelet-európai partnerországok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0383.

---

| 15.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 99/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 99/12

---

ÁLLÁSFOGLALÁS

az Euronest Parlamenti Közgyűlés állásfoglalása a tömegtájékoztatás szabadságának és függetlenségének az Európai Unióban és a kelet-európai partnerállamokban való biztosításáról

(2018/C 99/05)

AZ EURONEST PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS,

| — | tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-i alapító okiratára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-i alapító okiratára,

| — | tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó, 2015. május 21–22-i rigai csúcstalálkozón kiadott együttes nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó, 2015. május 21–22-i rigai csúcstalálkozón kiadott együttes nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikkére és az emberi jogok európai egyezményének (EJEE) 10. cikkére, valamint az Emberi Jogok Európai Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikkére és az emberi jogok európai egyezményének (EJEE) 10. cikkére, valamint az Emberi Jogok Európai Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatára,

| — | tekintettel az egyrészről EU, másrészről Grúzia, Moldova és Ukrajna között létrejött társulási megállapodásokra, különösen a tömegtájékoztatással kapcsolatos együttműködésről szóló rendelkezésekre, amelyek az audiovizuális szakpolitikát és az újságírók és más médiamunkások képzését szabályozzák, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről EU, másrészről Grúzia, Moldova és Ukrajna között létrejött társulási megállapodásokra, különösen a tömegtájékoztatással kapcsolatos együttműködésről szóló rendelkezésekre, amelyek az audiovizuális szakpolitikát és az újságírók és más médiamunkások képzését szabályozzák,

| — | tekintettel az Európai Parlament a harmadik felek által kifejtett EU-ellenes propaganda elleni fellépést szolgáló uniós stratégiai kommunikációról szóló, 2016. november 23-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament a harmadik felek által kifejtett EU-ellenes propaganda elleni fellépést szolgáló uniós stratégiai kommunikációról szóló, 2016. november 23-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az EBESZ tömegtájékoztatás szabadságával foglalkozó képviselője által az EBESZ Állandó Tanácsa számára készített, a tömegtájékoztatás szabadságának terén az EBESZ-régióban bekövetkezett fejleményekről szóló rendszeres jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ tömegtájékoztatás szabadságával foglalkozó képviselője által az EBESZ Állandó Tanácsa számára készített, a tömegtájékoztatás szabadságának terén az EBESZ-régióban bekövetkezett fejleményekről szóló rendszeres jelentésekre,

| — | tekintettel a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) „Keleti partnerség – Középpontban a legfontosabb prioritások és az elérendő eredmények” című, 2016. december 15-i közös szolgálati munkadokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) „Keleti partnerség – Középpontban a legfontosabb prioritások és az elérendő eredmények” című, 2016. december 15-i közös szolgálati munkadokumentumára,

| — | tekintettel a Bizottság és az EKSZ „Keleti partnerség – 20 megvalósítandó célkitűzés 2020-ig: összpontosítás a legfontosabb kiemelt kérdésekre és a kézzelfogható eredményekre” című 2017. június 9-i közös szolgálati munkadokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az EKSZ „Keleti partnerség – 20 megvalósítandó célkitűzés 2020-ig: összpontosítás a legfontosabb kiemelt kérdésekre és a kézzelfogható eredményekre” című 2017. június 9-i közös szolgálati munkadokumentumára,

| — | tekintettel a parafált, 2017 novemberében Brüsszelben aláírandó, az EU és Örményország közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a parafált, 2017 novemberében Brüsszelben aláírandó, az EU és Örményország közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodásra,

| — | tekintettel az ismert nemzetközi újságíró-szervezetek által készített jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ismert nemzetközi újságíró-szervezetek által készített jelentésekre,

| A. | mivel a keleti partnerség a nemzetközi jog elvei és az alapvető értékek – így a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása – melletti elköteleződésen alapul; |
| --- | --- |

A.

mivel a keleti partnerség a nemzetközi jog elvei és az alapvető értékek – így a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása – melletti elköteleződésen alapul;

| B. | mivel a keleti partnerség 2015. évi rigai csúcstalálkozójának résztvevői az együttes nyilatkozat 16. cikkében hangsúlyozták a média demokratikus társadalmakban játszott szerepének fontosságát és kiemelték, hogy töretlenül támogatják a tömegtájékoztatás szabadságát; |
| --- | --- |

B.

mivel a keleti partnerség 2015. évi rigai csúcstalálkozójának résztvevői az együttes nyilatkozat 16. cikkében hangsúlyozták a média demokratikus társadalmakban játszott szerepének fontosságát és kiemelték, hogy töretlenül támogatják a tömegtájékoztatás szabadságát;

| C. | mivel a sajtószabadság védelme az Európa Tanács keretében, az EJEE alapján biztosított; mivel a tömegtájékoztatás szabadságával kapcsolatos kérdések a keleti partnerség országai által végrehajtott demokratikus és jogi reformok teljes sorának központi részét képezték és ezért rendkívül fontosak az EU és partnerei között folyó párbeszédben; |
| --- | --- |

C.

mivel a sajtószabadság védelme az Európa Tanács keretében, az EJEE alapján biztosított; mivel a tömegtájékoztatás szabadságával kapcsolatos kérdések a keleti partnerség országai által végrehajtott demokratikus és jogi reformok teljes sorának központi részét képezték és ezért rendkívül fontosak az EU és partnerei között folyó párbeszédben;

| D. | mivel az uniós tagállamok és partnerországok – különböző szinteken – kihívásokkal szembesülnek a tömegtájékoztatás szabadsága és a nyomtatott és digitális médiagazdaság terén; mivel a közös problémák között szerepel a nem megfelelő jogalkotás, a terrorellenes jogszabályok nem megfelelő alkalmazása, a médiatulajdon koncentrációja, az egyes szereplők gazdaságilag domináns helyzete a médiapiacokon, a politikai elitek intoleranciája a kritikával szemben, az információs tér nem demokratikus és politikailag motivált ellenőrzése és szabályozása, a pluralizmus korlátozása, valamint a véleménynyilvánítás szabadságának korlátozása és akadályozása az internetes médiában; |
| --- | --- |

D.

mivel az uniós tagállamok és partnerországok – különböző szinteken – kihívásokkal szembesülnek a tömegtájékoztatás szabadsága és a nyomtatott és digitális médiagazdaság terén; mivel a közös problémák között szerepel a nem megfelelő jogalkotás, a terrorellenes jogszabályok nem megfelelő alkalmazása, a médiatulajdon koncentrációja, az egyes szereplők gazdaságilag domináns helyzete a médiapiacokon, a politikai elitek intoleranciája a kritikával szemben, az információs tér nem demokratikus és politikailag motivált ellenőrzése és szabályozása, a pluralizmus korlátozása, valamint a véleménynyilvánítás szabadságának korlátozása és akadályozása az internetes médiában;

| E. | mivel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz keretében az EU célja a keleti partnerség országaival való média-együttműködés fokozása, és erre a célra finanszírozást irányoz elő; mivel az EU számos, különösen a médiajog javítását, a véleménynyilvánítás szabadságának és az információhoz való hozzáférés helyzetének figyelemmel kísérését, valamint a médiamunkások szakmai készségeinek javításának segítését célzó projektet finanszírozott e célból; mivel a demokratikus, stabil, virágzó és ellenálló társadalmak egyik előfeltétele a jól működő médiakörnyezet, amely a pluralizmus és függetlenség elvein alapul; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz keretében az EU célja a keleti partnerség országaival való média-együttműködés fokozása, és erre a célra finanszírozást irányoz elő; mivel az EU számos, különösen a médiajog javítását, a véleménynyilvánítás szabadságának és az információhoz való hozzáférés helyzetének figyelemmel kísérését, valamint a médiamunkások szakmai készségeinek javításának segítését célzó projektet finanszírozott e célból; mivel a demokratikus, stabil, virágzó és ellenálló társadalmak egyik előfeltétele a jól működő médiakörnyezet, amely a pluralizmus és függetlenség elvein alapul;

| F. | mivel összhangban az EJEE 10. cikk (2) bekezdésével a véleménynyilvánítás szabadságának gyakorlása feladatokkal és felelősséggel jár, és a törvényben előírtak szerint alaki követelmények, feltételek, korlátozások vagy szankciók hatálya alá tartozhat; mivel egy demokratikus társadalomban szükség van ilyen jogi keretre a bűnözés és a rendbontás megelőzése, az egészség és az erkölcsök védelme, mások jogainak és hírnevének védelme, a bizalmasan kapott információk nyilvánosságra hozatalának megakadályozása, a bírói kar tekintélyének és pártatlanságának fenntartása, valamint a nemzetbiztonság érdekei, az alapvető jogok, a területi integritás és a közbiztonság védelme érdekében; mivel azonban ezeket a korlátozásokat csak akkor kell alkalmazni, ha azok feltétlenül szükségesek, és a meghozott intézkedéseknek arányosnak kell lenniük; mivel a valamely kormány vagy intézmény kritikától való védelme céljából hozott intézkedéseket nem kellene jogszerűnek tekinteni; |
| --- | --- |

F.

mivel összhangban az EJEE 10. cikk (2) bekezdésével a véleménynyilvánítás szabadságának gyakorlása feladatokkal és felelősséggel jár, és a törvényben előírtak szerint alaki követelmények, feltételek, korlátozások vagy szankciók hatálya alá tartozhat; mivel egy demokratikus társadalomban szükség van ilyen jogi keretre a bűnözés és a rendbontás megelőzése, az egészség és az erkölcsök védelme, mások jogainak és hírnevének védelme, a bizalmasan kapott információk nyilvánosságra hozatalának megakadályozása, a bírói kar tekintélyének és pártatlanságának fenntartása, valamint a nemzetbiztonság érdekei, az alapvető jogok, a területi integritás és a közbiztonság védelme érdekében; mivel azonban ezeket a korlátozásokat csak akkor kell alkalmazni, ha azok feltétlenül szükségesek, és a meghozott intézkedéseknek arányosnak kell lenniük; mivel a valamely kormány vagy intézmény kritikától való védelme céljából hozott intézkedéseket nem kellene jogszerűnek tekinteni;

| G. | mivel az újságírók, a médiamunkások és a bloggerek elleni fellépés és erőszak, így az emberölés, az emberrablás, a testi sértés, az önkényes fogvatartás, a megfélemlítés, a zaklatás, és a felszerelések elkobzása, valamint az ilyen bűncselekmények büntetlensége súlyos fenyegetést jelent a médiaszabadságra; mivel az újságírók fizikai biztonsága a keleti partnerség országaiban az elmúlt években problematikusabbá vált, különösen a konfliktus sújtotta régiókban; |
| --- | --- |

G.

mivel az újságírók, a médiamunkások és a bloggerek elleni fellépés és erőszak, így az emberölés, az emberrablás, a testi sértés, az önkényes fogvatartás, a megfélemlítés, a zaklatás, és a felszerelések elkobzása, valamint az ilyen bűncselekmények büntetlensége súlyos fenyegetést jelent a médiaszabadságra; mivel az újságírók fizikai biztonsága a keleti partnerség országaiban az elmúlt években problematikusabbá vált, különösen a konfliktus sújtotta régiókban;

| H. | mivel az eltérő és kényelmetlen vélemények elhallgattatására szolgáló erőszak – így az olyan, szörnyű bűncselekmények, mint az újságírók elleni bérgyilkosság, illetve az újságírók elrablása, amelyek megrendítő hatást gyakoroltak a médiaközösségekre – veszélyezteti az alapvető európai szabadságokat és nagymértékben károsítja a médiaszabadságot azáltal, hogy a médiamunkásokat eltántorítja a szabad véleménynyilvánítástól, nem utolsósorban pedig azáltal, hogy öncenzúrára ösztönöz; mivel például a Charlie Hebdo szatírikus folyóirat párizsi irodája elleni 2015-ben elkövetett terrortámadás, illetve 2016-ban Pavel Sheremet televíziós újságíró kijevi meggyilkolása megrendítően hatott a médiaközösségekre és világszerte felháborodást keltett; |
| --- | --- |

H.

mivel az eltérő és kényelmetlen vélemények elhallgattatására szolgáló erőszak – így az olyan, szörnyű bűncselekmények, mint az újságírók elleni bérgyilkosság, illetve az újságírók elrablása, amelyek megrendítő hatást gyakoroltak a médiaközösségekre – veszélyezteti az alapvető európai szabadságokat és nagymértékben károsítja a médiaszabadságot azáltal, hogy a médiamunkásokat eltántorítja a szabad véleménynyilvánítástól, nem utolsósorban pedig azáltal, hogy öncenzúrára ösztönöz; mivel például a Charlie Hebdo szatírikus folyóirat párizsi irodája elleni 2015-ben elkövetett terrortámadás, illetve 2016-ban Pavel Sheremet televíziós újságíró kijevi meggyilkolása megrendítően hatott a médiaközösségekre és világszerte felháborodást keltett;

| I. | mivel a nemzetközi újságírók szervezeteivel folytatott együttműködés, a különböző alapítványok által adományok formájában nyújtott támogatás, valamint a keleti partnerség országainak az EBESZ és az Európa Tanács felé fennálló tagsági kötelezettségeivel kapcsolatos ajánlások és kötelezettségvállalások pozitív szerepet játszottak a médiaszabadság előmozdításában és a modern tömegmédia kialakításában a partnerországokban; mivel az újságírás professzionalizmusának fokozására, a médiamunkások megfelelő oktatására és a média önszabályozást szolgáló eszközeinek a megfelelő működőképesség érdekében történő javítására irányuló kezdeményezések szintén hozzájárulhatnak ahhoz a törekvéshez, hogy több demokratikus, nagyobb polgári részvételen és a jogállamiság tiszteletben tartásán alapuló társadalmat építsenek fel; |
| --- | --- |

I.

mivel a nemzetközi újságírók szervezeteivel folytatott együttműködés, a különböző alapítványok által adományok formájában nyújtott támogatás, valamint a keleti partnerség országainak az EBESZ és az Európa Tanács felé fennálló tagsági kötelezettségeivel kapcsolatos ajánlások és kötelezettségvállalások pozitív szerepet játszottak a médiaszabadság előmozdításában és a modern tömegmédia kialakításában a partnerországokban; mivel az újságírás professzionalizmusának fokozására, a médiamunkások megfelelő oktatására és a média önszabályozást szolgáló eszközeinek a megfelelő működőképesség érdekében történő javítására irányuló kezdeményezések szintén hozzájárulhatnak ahhoz a törekvéshez, hogy több demokratikus, nagyobb polgári részvételen és a jogállamiság tiszteletben tartásán alapuló társadalmat építsenek fel;

| J. | mivel a tényfeltáró újságírás előmozdítása hasznos módja a jó kormányzás javításának és a korrupció elleni küzdelemnek; mivel másrészről a széles körű korrupció és a jogállamiság terén fennálló tartós hiányosságok negatív hatást gyakorolnak a médiakörnyezetre, aláásva a média szereplőinek hitelességét, és megakadályozva, hogy tényszerű információkat és objektív elemzést nyújtsanak; |
| --- | --- |

J.

mivel a tényfeltáró újságírás előmozdítása hasznos módja a jó kormányzás javításának és a korrupció elleni küzdelemnek; mivel másrészről a széles körű korrupció és a jogállamiság terén fennálló tartós hiányosságok negatív hatást gyakorolnak a médiakörnyezetre, aláásva a média szereplőinek hitelességét, és megakadályozva, hogy tényszerű információkat és objektív elemzést nyújtsanak;

| K. | mivel a digitális gazdaság fejlődése a társadalmi és gazdasági fejlődés, valamint az EU és a partnerországok médiaágazataiban a növekedés és a munkahelyteremtés terén kiaknázatlan lehetőségeket rejt magában; mivel az EU-nak és a keleti partnerség országainak közösen kell kezelniük a digitális piacok harmonizálására irányuló erőfeszítések során felmerülő kihívásokat; |
| --- | --- |

K.

mivel a digitális gazdaság fejlődése a társadalmi és gazdasági fejlődés, valamint az EU és a partnerországok médiaágazataiban a növekedés és a munkahelyteremtés terén kiaknázatlan lehetőségeket rejt magában; mivel az EU-nak és a keleti partnerség országainak közösen kell kezelniük a digitális piacok harmonizálására irányuló erőfeszítések során felmerülő kihívásokat;

| L. | mivel a nemzeti hatóságok nehézségekkel szembesülnek az olyan, jogellenes tartalmak interneten való széles körű jelenlétének ellenőrzése során, mint a terrorista propaganda, a rasszista és idegengyűlölő anyagok, a gyűlöletbeszéd, a kifejezetten szexuális tartalommal rendelkező anyagok, valamint az erőszakra, a hátrányos megkülönböztetésre vagy az ellenségességre való uszítás; mivel a rágalmazásra és becsületsértésre vonatkozó jogszabályokat már alkalmazni kell erre az ágazatra; mivel jelenleg intenzív vita folyik a közösségi média további szabályozásának szükségességéről; |
| --- | --- |

L.

mivel a nemzeti hatóságok nehézségekkel szembesülnek az olyan, jogellenes tartalmak interneten való széles körű jelenlétének ellenőrzése során, mint a terrorista propaganda, a rasszista és idegengyűlölő anyagok, a gyűlöletbeszéd, a kifejezetten szexuális tartalommal rendelkező anyagok, valamint az erőszakra, a hátrányos megkülönböztetésre vagy az ellenségességre való uszítás; mivel a rágalmazásra és becsületsértésre vonatkozó jogszabályokat már alkalmazni kell erre az ágazatra; mivel jelenleg intenzív vita folyik a közösségi média további szabályozásának szükségességéről;

| M. | mivel az állami irányítás alatt álló orosz tömegtájékoztatási orgánumok szisztematikus dezinformációs és propagandakampányt indítottak az Európai kontinens országaiban az európai értékek aláásása, a közvélemény manipulálása és az uniós tagállamok és partnerországok belpolitikáiba való beavatkozás céljából; mivel erre válaszul az EU a stratégiai kommunikációra vonatkozó cselekvési tervet fogadott el, és e kezdeményezés részeként létrehozta az EU stratégiai kommunikációs munkacsoportját; |
| --- | --- |

M.

mivel az állami irányítás alatt álló orosz tömegtájékoztatási orgánumok szisztematikus dezinformációs és propagandakampányt indítottak az Európai kontinens országaiban az európai értékek aláásása, a közvélemény manipulálása és az uniós tagállamok és partnerországok belpolitikáiba való beavatkozás céljából; mivel erre válaszul az EU a stratégiai kommunikációra vonatkozó cselekvési tervet fogadott el, és e kezdeményezés részeként létrehozta az EU stratégiai kommunikációs munkacsoportját;

| N. | mivel a megfelelő médiaoktatás és a digitális készségek terén nyújtott képzés lehetővé teszi a polgárok számára, hogy kritikus szemmel elemezzék a médiát, és azonosítsák a propagandát és a hamis híreket; |
| --- | --- |

N.

mivel a megfelelő médiaoktatás és a digitális készségek terén nyújtott képzés lehetővé teszi a polgárok számára, hogy kritikus szemmel elemezzék a médiát, és azonosítsák a propagandát és a hamis híreket;

| O. | mivel a „2020-ra kitűzött 20 cél” című dokumentum mind az EU, mind a keleti partnerség országai által tett kötelezettségvállalások alapján konkrét és kézzelfogható, a polgárokat érintő eredményeket azonosít, többek között a stratégiai kommunikáció és a független média támogatása terén; |
| --- | --- |

O.

mivel a „2020-ra kitűzött 20 cél” című dokumentum mind az EU, mind a keleti partnerség országai által tett kötelezettségvállalások alapján konkrét és kézzelfogható, a polgárokat érintő eredményeket azonosít, többek között a stratégiai kommunikáció és a független média támogatása terén;

A média szabadsága, integritása és pluralizmusa iránti elkötelezettség, valamint a negatív tendenciák elleni fellépés fenntartása

| 1. | újólag megerősíti, hogy az államok elsődleges feladata a véleményalkotás és a véleménynyilvánítás szabadságának biztosítása, valamint hogy a médiaszabadság és a véleménynyilvánítás szabadsága alapvető jogok, amelyeket egy demokratikus társadalomban elő kell mozdítani és meg kell védeni; felhívja az uniós intézményeket és a partnerországok kormányait, hogy folytassák a demokratikus és emberi jogokkal kapcsolatos politikai párbeszédet, különös tekintettel a médiaszabadsággal, integritással, pluralizmussal és az információhoz való hozzáférési joggal kapcsolatos kérdésekre; e tekintetben üdvözli a partnerországokban a véleménynyilvánítás szabadságának védelmére és a médiaszabadság biztosítására irányuló törekvéseket; |
| --- | --- |

1.

újólag megerősíti, hogy az államok elsődleges feladata a véleményalkotás és a véleménynyilvánítás szabadságának biztosítása, valamint hogy a médiaszabadság és a véleménynyilvánítás szabadsága alapvető jogok, amelyeket egy demokratikus társadalomban elő kell mozdítani és meg kell védeni; felhívja az uniós intézményeket és a partnerországok kormányait, hogy folytassák a demokratikus és emberi jogokkal kapcsolatos politikai párbeszédet, különös tekintettel a médiaszabadsággal, integritással, pluralizmussal és az információhoz való hozzáférési joggal kapcsolatos kérdésekre; e tekintetben üdvözli a partnerországokban a véleménynyilvánítás szabadságának védelmére és a médiaszabadság biztosítására irányuló törekvéseket;

| 2. | támogatja olyan, élénk médiakörnyezet kialakítását, amely lehetővé teszi valamennyi fajta információ és vélemény a köz- és magántulajdonban lévő médiaorgánumok – köztük a digitális műsorszóró szolgáltatások, a közösségi hálózatok és az információk terjesztésére szolgáló online eszközök – kiegyensúlyozott összetételén alapuló megosztását; |
| --- | --- |

2.

támogatja olyan, élénk médiakörnyezet kialakítását, amely lehetővé teszi valamennyi fajta információ és vélemény a köz- és magántulajdonban lévő médiaorgánumok – köztük a digitális műsorszóró szolgáltatások, a közösségi hálózatok és az információk terjesztésére szolgáló online eszközök – kiegyensúlyozott összetételén alapuló megosztását;

| 3. | elítéli az újságírók elleni erőszakos cselekményeket és az újságírók megfélemlítését, amelyeket a médiaszabadságot fenyegető jelentős veszélyek közé sorol; felhívja a tagállamokat és a partnerországokat, hogy garantálják az újságírók biztonságát és függetlenségét, és gondoskodjanak arról, hogy ne kerüljön sor a jogi eszközökkel, így a bűnügyi nyomozásokkal és a büntetőeljárásokkal való visszaélésekre az újságírók szabad munkavégzésének akadályozása, illetve az újságírók megfélemlítése vagy befolyásolása céljából; sajnálattal állapítja meg, hogy az újságírók elleni támadások kivizsgálása és a vonatkozó vádhatósági tevékenység gyakran lassú és nem megfelelő, ha nem teljes mértékben eredménytelen; rámutat, hogy a végrehajtó és igazságügyi hatalom közösen felel a média szabadságának és integritásának tiszteletben tartásáért, valamint az újságírókat célzó támadások és bűncselekmények büntetlenségének elkerüléséért; |
| --- | --- |

3.

elítéli az újságírók elleni erőszakos cselekményeket és az újságírók megfélemlítését, amelyeket a médiaszabadságot fenyegető jelentős veszélyek közé sorol; felhívja a tagállamokat és a partnerországokat, hogy garantálják az újságírók biztonságát és függetlenségét, és gondoskodjanak arról, hogy ne kerüljön sor a jogi eszközökkel, így a bűnügyi nyomozásokkal és a büntetőeljárásokkal való visszaélésekre az újságírók szabad munkavégzésének akadályozása, illetve az újságírók megfélemlítése vagy befolyásolása céljából; sajnálattal állapítja meg, hogy az újságírók elleni támadások kivizsgálása és a vonatkozó vádhatósági tevékenység gyakran lassú és nem megfelelő, ha nem teljes mértékben eredménytelen; rámutat, hogy a végrehajtó és igazságügyi hatalom közösen felel a média szabadságának és integritásának tiszteletben tartásáért, valamint az újságírókat célzó támadások és bűncselekmények büntetlenségének elkerüléséért;

| 4. | a biztonsági erőknek az emberi jogok, a véleménynyilvánítás szabadsága és az újságírók biztonsága tekintetében való képzését célzó fokozott együttműködésre és egyedi programok kialakítására szólít fel; úgy véli, hogy az „újságíró” kifejezést tágabb értelemben kell értelmezni, annak érdekében, hogy az a bloggerekre is kiterjedjen; ösztönzi az EU-t, hogy erősítse meg az újságírók és a médiaszakemberek szervezeteinek nyújtott támogatását a tagállamokban és a partnerországokban; |
| --- | --- |

4.

a biztonsági erőknek az emberi jogok, a véleménynyilvánítás szabadsága és az újságírók biztonsága tekintetében való képzését célzó fokozott együttműködésre és egyedi programok kialakítására szólít fel; úgy véli, hogy az „újságíró” kifejezést tágabb értelemben kell értelmezni, annak érdekében, hogy az a bloggerekre is kiterjedjen; ösztönzi az EU-t, hogy erősítse meg az újságírók és a médiaszakemberek szervezeteinek nyújtott támogatását a tagállamokban és a partnerországokban;

| 5. | felhívja a figyelmet a magánmédia eszközei néhány tulajdonos kezében lévő koncentrációjának veszélyeire; megjegyzi, hogy a horizontális koncentráció gátolja a médiapluralizmust, míg a vertikális koncentráció megakadályozza, hogy új versenytársak lépjenek a médiapiacokra; úgy véli, hogy a médiapiaci szabályozásért felelős nemzeti hatóságoknak szorosan nyomon kell követniük az ilyen koncentrációs folyamatokat, és szükség esetén intézkedések vagy szankciók meghozataláról kell dönteniük kell az erőfölény kialakulásához vezető vagy a pluralizmust korlátozó tevékenységek megakadályozása céljából; |
| --- | --- |

5.

felhívja a figyelmet a magánmédia eszközei néhány tulajdonos kezében lévő koncentrációjának veszélyeire; megjegyzi, hogy a horizontális koncentráció gátolja a médiapluralizmust, míg a vertikális koncentráció megakadályozza, hogy új versenytársak lépjenek a médiapiacokra; úgy véli, hogy a médiapiaci szabályozásért felelős nemzeti hatóságoknak szorosan nyomon kell követniük az ilyen koncentrációs folyamatokat, és szükség esetén intézkedések vagy szankciók meghozataláról kell dönteniük kell az erőfölény kialakulásához vezető vagy a pluralizmust korlátozó tevékenységek megakadályozása céljából;

| 6. | annak biztosítására szólítja fel az EU-t és partnerországait, hogy a nemzeti kisebbségek anyanyelvükön férhessenek hozzá az információkhoz; |
| --- | --- |

6.

annak biztosítására szólítja fel az EU-t és partnerországait, hogy a nemzeti kisebbségek anyanyelvükön férhessenek hozzá az információkhoz;

| 7. | aggodalommal tölti el annak veszélye, hogy a köz- és a magánmédiát – beleértve a műsorszolgáltatókat is – a kormányok politikai érdekeinek előmozdítására kényszerítik vagy e célból befolyásolják; felhívja a kormányokat, hogy tartózkodjanak a közszolgálati média szerkesztői politikájába való beavatkozástól vagy befolyásolásától, valamint hogy biztosítsák a magánmédia tulajdonosi szerkezetének átláthatóságát; ajánlja e célból, hogy a médiaérdekek közvetlen és határokon átnyúló tulajdonosait és kedvezményezettjeit érintő adatokat tartalmazó nyilvántartásokat nemzeti szinten hozzák létre és tartsák fenn, és azokat tegyék hozzáférhetővé a nyilvánosság számára; |
| --- | --- |

7.

aggodalommal tölti el annak veszélye, hogy a köz- és a magánmédiát – beleértve a műsorszolgáltatókat is – a kormányok politikai érdekeinek előmozdítására kényszerítik vagy e célból befolyásolják; felhívja a kormányokat, hogy tartózkodjanak a közszolgálati média szerkesztői politikájába való beavatkozástól vagy befolyásolásától, valamint hogy biztosítsák a magánmédia tulajdonosi szerkezetének átláthatóságát; ajánlja e célból, hogy a médiaérdekek közvetlen és határokon átnyúló tulajdonosait és kedvezményezettjeit érintő adatokat tartalmazó nyilvántartásokat nemzeti szinten hozzák létre és tartsák fenn, és azokat tegyék hozzáférhetővé a nyilvánosság számára;

| 8. | támogatja a források védelmét és titkosságát mint az újságírók számára biztosított és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatában elismert jogot; úgy véli, hogy az újságírók forrásaik kiadása érdekében történő megfélemlítésére irányuló – igazságügyi eszközök révén is megvalósított– kísérletek ütköznek a média közérdekű ügyekben – például bűncselekmények, korrupció vagy állami törvénysértések – folytatott oknyomozói szerepével; |
| --- | --- |

8.

támogatja a források védelmét és titkosságát mint az újságírók számára biztosított és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatában elismert jogot; úgy véli, hogy az újságírók forrásaik kiadása érdekében történő megfélemlítésére irányuló – igazságügyi eszközök révén is megvalósított– kísérletek ütköznek a média közérdekű ügyekben – például bűncselekmények, korrupció vagy állami törvénysértések – folytatott oknyomozói szerepével;

| 9. | felszólít számos tagállamot és a partnerországot, hogy a nemzetközi jog fényében reformálják meg médiatörvényeiket az alapvető szabadságok tiszteletben tartása érdekében; sürgeti az érintett kormányokat, hogy fontolják meg médiajogszabályaik módosítását megfelelő célkitűzések és az Európa Tanács Velencei Bizottságával folytatott konzultációk eredményei alapján; |
| --- | --- |

9.

felszólít számos tagállamot és a partnerországot, hogy a nemzetközi jog fényében reformálják meg médiatörvényeiket az alapvető szabadságok tiszteletben tartása érdekében; sürgeti az érintett kormányokat, hogy fontolják meg médiajogszabályaik módosítását megfelelő célkitűzések és az Európa Tanács Velencei Bizottságával folytatott konzultációk eredményei alapján;

| 10. | úgy véli, hogy az Európában elkövetett terrortámadások közelmúltbeli hulláma kapcsán válaszlépésként javasolt új, terrorizmusellenes jogszabályokat úgy kell megfogalmazni, hogy egyensúlyt teremtsenek a nemzetbiztonság megerősítésének szükségessége és a véleménynyilvánítás szabadságát korlátozó intézkedések vagy a médiacenzúra bevezetése elkerülésének igénye között; elítéli a bírói hatalommal a médiaszabadság korlátozása céljából való visszaélést; úgy véli, hogy a szabad véleménynyilvánításnak az illendőség vagy a magánélet védelme nevében történő bármely korlátozása egyformán alkalmazandó valamennyi médiatípusra, és ennek alapján az interneten elérhető online információkra nem vonatkozhatnak diszkriminatív jogi korlátozások; elítéli a sérülést elszenvedő vagy gyilkosság áldozativá váló emberek képeinek a média általi, politikailag motivált alkalmazását; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy az Európában elkövetett terrortámadások közelmúltbeli hulláma kapcsán válaszlépésként javasolt új, terrorizmusellenes jogszabályokat úgy kell megfogalmazni, hogy egyensúlyt teremtsenek a nemzetbiztonság megerősítésének szükségessége és a véleménynyilvánítás szabadságát korlátozó intézkedések vagy a médiacenzúra bevezetése elkerülésének igénye között; elítéli a bírói hatalommal a médiaszabadság korlátozása céljából való visszaélést; úgy véli, hogy a szabad véleménynyilvánításnak az illendőség vagy a magánélet védelme nevében történő bármely korlátozása egyformán alkalmazandó valamennyi médiatípusra, és ennek alapján az interneten elérhető online információkra nem vonatkozhatnak diszkriminatív jogi korlátozások; elítéli a sérülést elszenvedő vagy gyilkosság áldozativá váló emberek képeinek a média általi, politikailag motivált alkalmazását;

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy a médiaszabadság partnerországokban való támogatása érdekében teljes mértékben használja ki az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz keretében rendelkezésre álló valamennyi mechanizmust, különösen a keleti partnerség médiaszabadság-figyelő projektet; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot, hogy a médiaszabadság partnerországokban való támogatása érdekében teljes mértékben használja ki az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz keretében rendelkezésre álló valamennyi mechanizmust, különösen a keleti partnerség médiaszabadság-figyelő projektet;

| 12. | tudomásul veszi a különböző uniós kezdeményezéseket, köztük a tömegtájékoztatás sokszínűségét megfigyelő eszközt (MPM), amelynek célja a tagállamok médiapluralizmusát érintő lehetséges kockázatok azonosítása; ösztönzi a partnerországok, különösen az EU-hoz társult országok nemzeti hatóságait, hogy csatlakozzanak ezekhez a kezdeményezésekhez; |
| --- | --- |

12.

tudomásul veszi a különböző uniós kezdeményezéseket, köztük a tömegtájékoztatás sokszínűségét megfigyelő eszközt (MPM), amelynek célja a tagállamok médiapluralizmusát érintő lehetséges kockázatok azonosítása; ösztönzi a partnerországok, különösen az EU-hoz társult országok nemzeti hatóságait, hogy csatlakozzanak ezekhez a kezdeményezésekhez;

Médiajog – a média működését szabályozó gazdasági és jogi keretek javítása

| 13. | úgy véli, hogy a médiajognak elsősorban azokra a garanciákra és feltételekre kell összpontosítania, amelyek biztosítják a médiatevékenység az alapvető szabadságokkal összhangban és a média függetlenségének korlátozása nélkül történő gyakorlását; úgy véli, hogy a médiapiacok szabályozásának a média gazdasági fenntarthatóságának biztosítása révén a polgárok érdekeit és különösen a szabad véleménynyilvánítás és az információkhoz való hozzáférés jogát is kell szolgálnia; úgy véli továbbá, hogy a műsorszóró média függetlensége szempontjából az a legcélravezetőbb, ha azt független szerv szabályozza; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a médiajognak elsősorban azokra a garanciákra és feltételekre kell összpontosítania, amelyek biztosítják a médiatevékenység az alapvető szabadságokkal összhangban és a média függetlenségének korlátozása nélkül történő gyakorlását; úgy véli, hogy a médiapiacok szabályozásának a média gazdasági fenntarthatóságának biztosítása révén a polgárok érdekeit és különösen a szabad véleménynyilvánítás és az információkhoz való hozzáférés jogát is kell szolgálnia; úgy véli továbbá, hogy a műsorszóró média függetlensége szempontjából az a legcélravezetőbb, ha azt független szerv szabályozza;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a közmédiának pártatlannak kell maradnia, és azt nem szabad kormányok politikai ellenőrzése alá vonni, vagy kormánypropaganda eszközévé tenni; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a közmédiának pártatlannak kell maradnia, és azt nem szabad kormányok politikai ellenőrzése alá vonni, vagy kormánypropaganda eszközévé tenni;

| 15. | üdvözli a keleti partnerség keretében elindított együttműködési projekteket, amelyek célja a független média, a szakszerű tájékoztatási normák és az újságírói etika megerősítése, különösen újságírással kapcsolatos képzési és a hálózatépítési tevékenységek révén; hangsúlyozza, hogy a partnerországoknak hatékonyabban kell használniuk a médiaágazat szempontjából releváns uniós programokat; több együttműködésre és ikerintézményi együttműködésre szólít fel a médiaágazatban, valamint az ilyen együttműködésnek a jövedelmező digitális médiaplatformok fejlesztése szempontjából fontos kérdésekre való kiterjesztésére; |
| --- | --- |

15.

üdvözli a keleti partnerség keretében elindított együttműködési projekteket, amelyek célja a független média, a szakszerű tájékoztatási normák és az újságírói etika megerősítése, különösen újságírással kapcsolatos képzési és a hálózatépítési tevékenységek révén; hangsúlyozza, hogy a partnerországoknak hatékonyabban kell használniuk a médiaágazat szempontjából releváns uniós programokat; több együttműködésre és ikerintézményi együttműködésre szólít fel a médiaágazatban, valamint az ilyen együttműködésnek a jövedelmező digitális médiaplatformok fejlesztése szempontjából fontos kérdésekre való kiterjesztésére;

| 16. | ajánlja, hogy mind az európai parlamenti képviselők, mind a tagállamok és partnerországok nemzeti parlamenti képviselői fokozzák a szakértelem és tapasztalatok cseréjét a médiakérdésekről szóló jogszabályok kidolgozása, módosítása és elfogadása céljából; üdvözli az Európa Tanács a partnerországok jogalkotóinak nyújtott, a médiajogszabályok reformjának feladatával kapcsolatos értékes segítségét; |
| --- | --- |

16.

ajánlja, hogy mind az európai parlamenti képviselők, mind a tagállamok és partnerországok nemzeti parlamenti képviselői fokozzák a szakértelem és tapasztalatok cseréjét a médiakérdésekről szóló jogszabályok kidolgozása, módosítása és elfogadása céljából; üdvözli az Európa Tanács a partnerországok jogalkotóinak nyújtott, a médiajogszabályok reformjának feladatával kapcsolatos értékes segítségét;

| 17. | aggodalmának ad hangot a közösségi média gyűlöletbeszéd terjesztése és erőszakra való felbujtás céljára való felhasználásával kapcsolatban, és arra ösztönzi a tagállamokat és a keleti partnerség országait, hogy módosítsák és aktualizálják jogszabályaikat annak biztosítása érdekében, hogy a folyamatban lévő digitális fejlemények a jog keretein belül maradjanak; úgy véli, hogy az online platformokkal és a vezető médiavállalatokkal való együttműködés alapvető fontosságú; |
| --- | --- |

17.

aggodalmának ad hangot a közösségi média gyűlöletbeszéd terjesztése és erőszakra való felbujtás céljára való felhasználásával kapcsolatban, és arra ösztönzi a tagállamokat és a keleti partnerség országait, hogy módosítsák és aktualizálják jogszabályaikat annak biztosítása érdekében, hogy a folyamatban lévő digitális fejlemények a jog keretein belül maradjanak; úgy véli, hogy az online platformokkal és a vezető médiavállalatokkal való együttműködés alapvető fontosságú;

| 18. | sürgeti az EU és a partnerországok illetékes nemzeti hatóságait, hogy szervezzenek nyilvános párbeszédet az új jogszabályokról, amelyek közvetlen hatással vannak a véleménynyilvánítás szabadságára és a média szabadságára, valamint hogy a szövegezési folyamat részeként vonják be a civil társadalmat és konzultáljanak a szakmai médiaszervezetekkel; |
| --- | --- |

18.

sürgeti az EU és a partnerországok illetékes nemzeti hatóságait, hogy szervezzenek nyilvános párbeszédet az új jogszabályokról, amelyek közvetlen hatással vannak a véleménynyilvánítás szabadságára és a média szabadságára, valamint hogy a szövegezési folyamat részeként vonják be a civil társadalmat és konzultáljanak a szakmai médiaszervezetekkel;

| 19. | támogatja a médiapiacokon belüli tisztességes és pártatlan verseny megteremtésére vagy megerősítésére irányuló jogalkotási reformok elvét, valamint a médiaágazatok tulajdonosi szerkezetét érintő koncentrációs folyamatok, illetve a médiaágazat állami tulajdonba vételének, illetve az ágazatban többek között közzétételi kapacitás és elosztó hálózatok formájában létrejövő állami dominanciának az elutasítását; javasolja az átlátható médiatulajdonosi struktúrákat és finanszírozási eszközöket biztosító jogszabályok kidolgozását; ajánlja, hogy az audiovizuális médiaágazatra vonatkozó jogszabályok korlátozzák a monopóliumok oly módon való megjelenésének lehetőségeit, hogy egyetlen természetes vagy jogi személy birtokol több, a légi műsorszórásra vonatkozó engedélyt; |
| --- | --- |

19.

támogatja a médiapiacokon belüli tisztességes és pártatlan verseny megteremtésére vagy megerősítésére irányuló jogalkotási reformok elvét, valamint a médiaágazatok tulajdonosi szerkezetét érintő koncentrációs folyamatok, illetve a médiaágazat állami tulajdonba vételének, illetve az ágazatban többek között közzétételi kapacitás és elosztó hálózatok formájában létrejövő állami dominanciának az elutasítását; javasolja az átlátható médiatulajdonosi struktúrákat és finanszírozási eszközöket biztosító jogszabályok kidolgozását; ajánlja, hogy az audiovizuális médiaágazatra vonatkozó jogszabályok korlátozzák a monopóliumok oly módon való megjelenésének lehetőségeit, hogy egyetlen természetes vagy jogi személy birtokol több, a légi műsorszórásra vonatkozó engedélyt;

| 20. | felhívja a Bizottságot és a keleti partnerség országainak kormányait, hogy működjenek együtt a nyomtatott és a digitális médiumok közötti transznacionális együttműködést és szövetségeket az EU-ban és annak szomszédai között előmozdító új intézkedések kialakításában minőségi információk előállításának és a nyelvi sokszínűség előmozdításának támogatása céljából; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot és a keleti partnerség országainak kormányait, hogy működjenek együtt a nyomtatott és a digitális médiumok közötti transznacionális együttműködést és szövetségeket az EU-ban és annak szomszédai között előmozdító új intézkedések kialakításában minőségi információk előállításának és a nyelvi sokszínűség előmozdításának támogatása céljából;

| 21. | támogatja a partnerországok rágalmazásra vonatkozó jogszabályainak olyan irányú módosítását, amely megszünteti a rágalmazás bűncselekményét és észszerű korlátokat állapít meg az erkölcsi károk kompenzálása tekintetében; |
| --- | --- |

21.

támogatja a partnerországok rágalmazásra vonatkozó jogszabályainak olyan irányú módosítását, amely megszünteti a rágalmazás bűncselekményét és észszerű korlátokat állapít meg az erkölcsi károk kompenzálása tekintetében;

A médiába és az újságírók szakértelmébe vetett közbizalom kiépítése

| 22. | üdvözli az EU és a partnerországok a felelős és a színvonalas újságírás megőrzésének és fejlesztésének biztosítására, a média önszabályozó rendszereinek támogatására, az újságírás etikai normáinak előmozdítására és az újságírók szakmai oktatási lehetőségeinek fejlesztésére irányuló jelentős erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

22.

üdvözli az EU és a partnerországok a felelős és a színvonalas újságírás megőrzésének és fejlesztésének biztosítására, a média önszabályozó rendszereinek támogatására, az újságírás etikai normáinak előmozdítására és az újságírók szakmai oktatási lehetőségeinek fejlesztésére irányuló jelentős erőfeszítéseit;

| 23. | tudomásul veszi azonban, hogy a média iránti közbizalom továbbra is alacsony, és kiemeli a médiaműveltségnek, a média és a politikai és gazdasági körök közötti gazdasági kapcsolatok átláthatóságának, az újságírók szakmai etikája fejlesztésének és a médiatartalom minőségének fontosságát, mint a polgárok bizalmának szintjét meghatározó kulcsfontosságú tényezőket; javasolja, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a fiatal újságíróknak szóló képzési és mentorálási programok kidolgozása érdekében, valamint hogy biztosítsanak nagyobb láthatóságot a keleti partnerség keretében fiatal médiaszakembereknek odaítélt díjaknak; |
| --- | --- |

23.

tudomásul veszi azonban, hogy a média iránti közbizalom továbbra is alacsony, és kiemeli a médiaműveltségnek, a média és a politikai és gazdasági körök közötti gazdasági kapcsolatok átláthatóságának, az újságírók szakmai etikája fejlesztésének és a médiatartalom minőségének fontosságát, mint a polgárok bizalmának szintjét meghatározó kulcsfontosságú tényezőket; javasolja, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a fiatal újságíróknak szóló képzési és mentorálási programok kidolgozása érdekében, valamint hogy biztosítsanak nagyobb láthatóságot a keleti partnerség keretében fiatal médiaszakembereknek odaítélt díjaknak;

| 24. | sürgeti az újságírók szakmai szövetségeit, hogy hívják fel a közvélemény figyelmét azokra az esetekre, amikor újságírók vagy médiakiadók morális felelősségükkel kirívóan ellentétes módon jártak el; |
| --- | --- |

24.

sürgeti az újságírók szakmai szövetségeit, hogy hívják fel a közvélemény figyelmét azokra az esetekre, amikor újságírók vagy médiakiadók morális felelősségükkel kirívóan ellentétes módon jártak el;

A propaganda elleni intézkedések terén a keleti partnerség keretében folytatott együttműködés megerősítése az emberi jogok és a véleménynyilvánítás szabadságának teljeskörű tiszteletben tartása alapján

| 25. | elítéli a propaganda terjesztését és a félretájékoztatást célzó politikákat, valamint a konfrontációs politikákat, amelyek erőszakra és gyűlöletre uszíthatnak, és amelyek ösztönözhetik az intoleranciát és a hátrányos megkülönböztetést is; |
| --- | --- |

25.

elítéli a propaganda terjesztését és a félretájékoztatást célzó politikákat, valamint a konfrontációs politikákat, amelyek erőszakra és gyűlöletre uszíthatnak, és amelyek ösztönözhetik az intoleranciát és a hátrányos megkülönböztetést is;

| 26. | elítéli az orosz kormány politikáját, amely arra törekszik, hogy befolyást gyakoroljon a közvéleményre az európai kontinensen, hiteltelenítse az EU-t és megossza a tagállamokat és a keleti partnerség országait azáltal, hogy állami irányítás alatt álló orosz médiaorgánumokat használ fel álhírek és torzított tények folyamának előállítására; |
| --- | --- |

26.

elítéli az orosz kormány politikáját, amely arra törekszik, hogy befolyást gyakoroljon a közvéleményre az európai kontinensen, hiteltelenítse az EU-t és megossza a tagállamokat és a keleti partnerség országait azáltal, hogy állami irányítás alatt álló orosz médiaorgánumokat használ fel álhírek és torzított tények folyamának előállítására;

| 27. | felhívja az uniós intézmények, a tagállamok és a partnerországok illetékes hatóságait, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést a fent említett kockázatok csökkentése és a média kibertámadások vagy feltörési műveletek elleni védelme érdekében; hangsúlyozza, hogy gondosan nyomon kell követni az EU-ban és a partnerországokban a média külső nyomásnak való kitettségét; ugyanakkor mélységes aggodalommal töltik el bizonyos szélsőséges intézkedések, például egyes televíziós csatornák és honlapok bezárása vagy zárolása, illetve az újságírók hozzáférésének megalapozatlan megtagadása; |
| --- | --- |

27.

felhívja az uniós intézmények, a tagállamok és a partnerországok illetékes hatóságait, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést a fent említett kockázatok csökkentése és a média kibertámadások vagy feltörési műveletek elleni védelme érdekében; hangsúlyozza, hogy gondosan nyomon kell követni az EU-ban és a partnerországokban a média külső nyomásnak való kitettségét; ugyanakkor mélységes aggodalommal töltik el bizonyos szélsőséges intézkedések, például egyes televíziós csatornák és honlapok bezárása vagy zárolása, illetve az újságírók hozzáférésének megalapozatlan megtagadása;

| 28. | üdvözli az EU stratégiai kommunikációról szóló cselekvési tervét, valamint azt a tényt, hogy a Bizottság és az EKSZ a jobb, világosabb, személyre szabott stratégiai kommunikációt jelölte meg a keleti partnerség keretének húsz kulcsfontosságú prioritása egyikeként, amelyeket a soron következő, 2017 novemberében megrendezendő csúcstalálkozón fognak ismertetni; |
| --- | --- |

28.

üdvözli az EU stratégiai kommunikációról szóló cselekvési tervét, valamint azt a tényt, hogy a Bizottság és az EKSZ a jobb, világosabb, személyre szabott stratégiai kommunikációt jelölte meg a keleti partnerség keretének húsz kulcsfontosságú prioritása egyikeként, amelyeket a soron következő, 2017 novemberében megrendezendő csúcstalálkozón fognak ismertetni;

| 29. | hangsúlyozza, hogy ezeket az erőfeszítéseket az emberi jogok és a véleménynyilvánítás szabadságának teljes tiszteletben tartása mellett kell folytatni; ajánlja tehát, hogy a médiának a propaganda és külső nyomás elleni ellenálló képességének javítására és a manipulatív kommunikációs tartalom azonosítására szolgáló eszközök fejlesztésére helyezzék a hangsúlyt; úgy véli, hogy a propaganda elleni fellépés legjobb módja a tényeken alapuló, kiváló minőségű információk biztosítása; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy ezeket az erőfeszítéseket az emberi jogok és a véleménynyilvánítás szabadságának teljes tiszteletben tartása mellett kell folytatni; ajánlja tehát, hogy a médiának a propaganda és külső nyomás elleni ellenálló képességének javítására és a manipulatív kommunikációs tartalom azonosítására szolgáló eszközök fejlesztésére helyezzék a hangsúlyt; úgy véli, hogy a propaganda elleni fellépés legjobb módja a tényeken alapuló, kiváló minőségű információk biztosítása;

| 30. | támogatja azokat a kezdeményezéseket, amelyek tényellenőrzőkből, oknyomozó újságírókból és kutatókból álló, az EU által finanszírozott transznacionális hálózatok létrehozására irányulnak a közvélemény befolyásolását célzó ellenséges kísérletek vizsgálatára, annak érdekében, hogy tényekkel alapozzák meg a politikai döntéshozók ellenséges félretájékoztatással szembeni válaszlépéseit; |
| --- | --- |

30.

támogatja azokat a kezdeményezéseket, amelyek tényellenőrzőkből, oknyomozó újságírókból és kutatókból álló, az EU által finanszírozott transznacionális hálózatok létrehozására irányulnak a közvélemény befolyásolását célzó ellenséges kísérletek vizsgálatára, annak érdekében, hogy tényekkel alapozzák meg a politikai döntéshozók ellenséges félretájékoztatással szembeni válaszlépéseit;

| 31. | támogatja az EU és a partnerországok nem kormányzati megfigyelő szervezeteit, amelyek a kritikus gondolkodást és a digitális és médiaműveltséget mozdítják elő, és amelyek fellépnek az összeesküvés-elméletek terjesztése és a félretájékoztatás ellen; |
| --- | --- |

31.

támogatja az EU és a partnerországok nem kormányzati megfigyelő szervezeteit, amelyek a kritikus gondolkodást és a digitális és médiaműveltséget mozdítják elő, és amelyek fellépnek az összeesküvés-elméletek terjesztése és a félretájékoztatás ellen;

| 32. | felszólítja az EU-t, hogy adjon ki határozott, világos és személyre szabott stratégiai közleményeket, amelyek célja az EU megértésének és hitelességének a polgárok körében való növelése a keleti partnerség egészében, valamint a keleti partnerség megértésének és hitelességének növelése az uniós polgárok körében; |
| --- | --- |

32.

felszólítja az EU-t, hogy adjon ki határozott, világos és személyre szabott stratégiai közleményeket, amelyek célja az EU megértésének és hitelességének a polgárok körében való növelése a keleti partnerség egészében, valamint a keleti partnerség megértésének és hitelességének növelése az uniós polgárok körében;

| 33. | határozottan elítéli az újságírók elrablását, bántalmazását és meggyilkolását a konfliktus sújtotta övezetekben és Ukrajna jogellenesen megszállt területein (Krím, valamint a donyecki és luhanszki régió egyes részei); hangsúlyozza, hogy véget kel vetni az újságírók elleni bűncselekmények büntetlenségének, és a felelősöket bíróság elé kell állítani; |
| --- | --- |

33.

határozottan elítéli az újságírók elrablását, bántalmazását és meggyilkolását a konfliktus sújtotta övezetekben és Ukrajna jogellenesen megszállt területein (Krím, valamint a donyecki és luhanszki régió egyes részei); hangsúlyozza, hogy véget kel vetni az újságírók elleni bűncselekmények büntetlenségének, és a felelősöket bíróság elé kell állítani;

| 34. | felhívja a partnerországokat, hogy vezessenek be programokat a média sokszínűségének és függetlenségének támogatására az emberek információkhoz való hozzáférésének biztosítása és az Unió polgárok körében való támogatottságának növelése érdekében; |
| --- | --- |

34.

felhívja a partnerországokat, hogy vezessenek be programokat a média sokszínűségének és függetlenségének támogatására az emberek információkhoz való hozzáférésének biztosítása és az Unió polgárok körében való támogatottságának növelése érdekében;

| 35. | tudomásul veszi, hogy a keleti partnerség valamennyi országa sajátos kihívásokkal néz szembe, valamint hogy az egyes országok egyedi értékelése hatékonyabbá tenné a jelentés végrehajtását; |
| --- | --- |

35.

tudomásul veszi, hogy a keleti partnerség valamennyi országa sajátos kihívásokkal néz szembe, valamint hogy az egyes országok egyedi értékelése hatékonyabbá tenné a jelentés végrehajtását;

| 36. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az európai szomszédságpolitikáért és a csatlakozási tárgyalásokért felelős biztosnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint az uniós tagállamok és a keleti partnerség országai kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

36.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az európai szomszédságpolitikáért és a csatlakozási tárgyalásokért felelős biztosnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint az uniós tagállamok és a keleti partnerség országai kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0441

---

| 15.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 99/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 99/18

---

ÁLLÁSFOGLALÁS

a gazdasági válság által az EU-ban és a keleti partnerség országaiban az ifjúsági munkanélküliségre gyakorolt hatások elhárításáról

(2018/C 99/06)

AZ EURONEST PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS,

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika (ENP) 2004 óta tartó fejlődésére, valamint különösen a Bizottságnak az ENP végrehajtásában elért eredményekről szóló jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika (ENP) 2004 óta tartó fejlődésére, valamint különösen a Bizottságnak az ENP végrehajtásában elért eredményekről szóló jelentéseire,

| — | tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője „Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata” című, 2015. november 18-i közös közleményére, valamint az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló, 2015. december 14-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője „Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata” című, 2015. november 18-i közös közleményére, valamint az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló, 2015. december 14-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó, 2015. május 22-én a rigai csúcstalálkozón elfogadott együttes nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó, 2015. május 22-én a rigai csúcstalálkozón elfogadott együttes nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője „Keleti partnerség – középpontban a fő prioritások és célkitűzések” című, 2016. december 15-i közös munkadokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője „Keleti partnerség – középpontban a fő prioritások és célkitűzések” című, 2016. december 15-i közös munkadokumentumára,

| — | tekintettel a Bizottság 2015 decemberében közzétett, a keleti partnerséggel foglalkozó ifjúságpolitikai elemző jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2015 decemberében közzétett, a keleti partnerséggel foglalkozó ifjúságpolitikai elemző jelentésére,

| — | tekintettel „Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés első három éve” című, 2016. október 4-i bizottsági közleményre (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az ifjúsági garancia és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés első három éve” című, 2016. október 4-i bizottsági közleményre (COM(2016)0646),

| — | tekintettel az ifjúsági munkanélküliség leküzdését célzó készségfejlesztési politikákról szóló, 2016. január 19-i európai parlamenti állásfoglalásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ifjúsági munkanélküliség leküzdését célzó készségfejlesztési politikákról szóló, 2016. január 19-i európai parlamenti állásfoglalásra (1),

| — | tekintettel a Bizottság által 2014. szeptemberében közzétett, az Erasmus programmal foglalkozó hatástanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2014. szeptemberében közzétett, az Erasmus programmal foglalkozó hatástanulmányra,

| — | tekintettel a Bizottság által 2016. szeptember 19-én bejelentett, 79,8 millió EUR összegű új támogatási csomagra, amelynek rendeltetése, hogy a keleti partnerség országaiban fellendítse a társadalmi-gazdasági fejlődést, a kis- és középvállalkozásokat, a fiatalok foglalkoztathatóságát és a keleti partnerség országainak összekapcsoltságát, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2016. szeptember 19-én bejelentett, 79,8 millió EUR összegű új támogatási csomagra, amelynek rendeltetése, hogy a keleti partnerség országaiban fellendítse a társadalmi-gazdasági fejlődést, a kis- és középvállalkozásokat, a fiatalok foglalkoztathatóságát és a keleti partnerség országainak összekapcsoltságát,

| — | tekintettel a keleti partnerség 2015. február 10–11-én Rigában tartott, az ifjúsági foglalkoztatással és az ifjúságot érintő ügyekben folytatott ágazatközi együttműködéssel foglalkozó 2. ifjúsági fórumának eredményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerség 2015. február 10–11-én Rigában tartott, az ifjúsági foglalkoztatással és az ifjúságot érintő ügyekben folytatott ágazatközi együttműködéssel foglalkozó 2. ifjúsági fórumának eredményére,

| — | tekintettel a keleti partnerség országaiban tapasztalható szegénység és társadalmi kirekesztés leküzdéséről szóló, 2013. május 28-i állásfoglalására (2); |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerség országaiban tapasztalható szegénység és társadalmi kirekesztés leküzdéséről szóló, 2013. május 28-i állásfoglalására (2);

| — | tekintettel „A Tanács és a Bizottság 2015. évi közös jelentéstervezete az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének végrehajtásáról (2010–2018)” című, 2015. szeptember 15-i bizottsági közleményre (COM(2015)0429), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Tanács és a Bizottság 2015. évi közös jelentéstervezete az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretének végrehajtásáról (2010–2018)” című, 2015. szeptember 15-i bizottsági közleményre (COM(2015)0429),

| — | tekintettel az Európai Felsőoktatási Térség (EHEA) 2015. május 14–15-én, Jerevánban tartott Miniszteri Konferenciáján elfogadott ún. „jereváni miniszteri közleményre”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Felsőoktatási Térség (EHEA) 2015. május 14–15-én, Jerevánban tartott Miniszteri Konferenciáján elfogadott ún. „jereváni miniszteri közleményre”,

| — | tekintettel az oktatásban alkalmazott hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló 1960-as UNESCO-egyezményre (CADE), |
| --- | --- |

—

tekintettel az oktatásban alkalmazott hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló 1960-as UNESCO-egyezményre (CADE),

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaira, különösen a 8. számú célra, amely felhívja a kormányokat és más szereplőket, hogy mozdítsák elő a „tartós, inkluzív és fenntartható növekedést, valamint a teljeskörű, produktív és tisztességes foglalkoztatást mindenki számára”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaira, különösen a 8. számú célra, amely felhívja a kormányokat és más szereplőket, hogy mozdítsák elő a „tartós, inkluzív és fenntartható növekedést, valamint a teljeskörű, produktív és tisztességes foglalkoztatást mindenki számára”,

| — | tekintettel az ILO-nak a tisztességes globalizációhoz szükséges társadalmi igazságosságról szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO-nak a tisztességes globalizációhoz szükséges társadalmi igazságosságról szóló nyilatkozatára,

| A. | mivel az emberiség történetében még sohasem volt olyan magas a fiatalok száma, mint jelenleg, ma ugyanis bolygónkon 1,8 milliárd fiatal él, éspedig mintegy 85 %-uk feltörekvő és fejlődő gazdaságokban vagy instabil államokban; |
| --- | --- |

A.

mivel az emberiség történetében még sohasem volt olyan magas a fiatalok száma, mint jelenleg, ma ugyanis bolygónkon 1,8 milliárd fiatal él, éspedig mintegy 85 %-uk feltörekvő és fejlődő gazdaságokban vagy instabil államokban;

| B. | mivel a következő évtizedben a munkaerőpiacra újonnan belépő egymilliárd fiatalnak várhatóan mindössze 40 %-a tud majd csak elhelyezkedni (a jelenlegi munkalehetőségek szerint), és mivel ezért a globális gazdaságnak a következő 10 év folyamán 600 millió új munkahelyet kellene teremtenie – azaz minden hónapban ötmilliót –, ha csupán az előrejelzett ifjúsági foglalkoztatási rátával lépést kíván tartani; |
| --- | --- |

B.

mivel a következő évtizedben a munkaerőpiacra újonnan belépő egymilliárd fiatalnak várhatóan mindössze 40 %-a tud majd csak elhelyezkedni (a jelenlegi munkalehetőségek szerint), és mivel ezért a globális gazdaságnak a következő 10 év folyamán 600 millió új munkahelyet kellene teremtenie – azaz minden hónapban ötmilliót –, ha csupán az előrejelzett ifjúsági foglalkoztatási rátával lépést kíván tartani;

| C. | mivel a fiatalokat különösen keményen sújtotta az elmúlt tíz év pénzügyi és gazdasági válsága; mivel a globális ifjúsági munkanélküliségi ráta egyre magasabb, és 2016-ban történelmi csúcspontra jutott (a 2015. évi 12,9 %-ről 13 %-ra emelkedett), és ez a szint várhatóan 2017-ben is változatlan marad; mivel ennek következményeképpen a munkanélküli fiatalok száma világviszonylatban félmillióval nőtt 2016-ban, elérve a 71 milliót, és ez a szint várhatóan 2017-ben is változatlan marad; |
| --- | --- |

C.

mivel a fiatalokat különösen keményen sújtotta az elmúlt tíz év pénzügyi és gazdasági válsága; mivel a globális ifjúsági munkanélküliségi ráta egyre magasabb, és 2016-ban történelmi csúcspontra jutott (a 2015. évi 12,9 %-ről 13 %-ra emelkedett), és ez a szint várhatóan 2017-ben is változatlan marad; mivel ennek következményeképpen a munkanélküli fiatalok száma világviszonylatban félmillióval nőtt 2016-ban, elérve a 71 milliót, és ez a szint várhatóan 2017-ben is változatlan marad;

| D. | mivel a fenntartható fejlesztési célok csakis akkor érhetők el, ha a világ minden régiójában komolyan foglalkoznak a munkát kereső fiatalok helyzetével; |
| --- | --- |

D.

mivel a fenntartható fejlesztési célok csakis akkor érhetők el, ha a világ minden régiójában komolyan foglalkoznak a munkát kereső fiatalok helyzetével;

| E. | mivel az EU-ban 2016 augusztusában több mint 4,2 millió (15 és 24 év közötti) fiatalnak nem volt állása, és egyes tagállamokban a tartós ifjúsági munkanélküliség továbbra is túlságosan magas; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU-ban 2016 augusztusában több mint 4,2 millió (15 és 24 év közötti) fiatalnak nem volt állása, és egyes tagállamokban a tartós ifjúsági munkanélküliség továbbra is túlságosan magas;

| F. | mivel a Világbank kutatása azt mutatja, hogy Európában és Közép-Ázsiában a válság munkanélküliségre gyakorolt hatása a többi régióhoz képest hosszabbra nyúlt, és hogy a foglalkoztatás szintjei mindmáig nem érték el a válság előtti szinteket; |
| --- | --- |

F.

mivel a Világbank kutatása azt mutatja, hogy Európában és Közép-Ázsiában a válság munkanélküliségre gyakorolt hatása a többi régióhoz képest hosszabbra nyúlt, és hogy a foglalkoztatás szintjei mindmáig nem érték el a válság előtti szinteket;

| G. | mivel a keleti partnerség országaiban a fiatalok munkanélküliségi rátája az egyes nemzeti munkaerőpiacok közötti különbségek miatt jelentősen eltér egymástól, 2015-ben például 5 % és 33 % közötti skálán oszlott meg; |
| --- | --- |

G.

mivel a keleti partnerség országaiban a fiatalok munkanélküliségi rátája az egyes nemzeti munkaerőpiacok közötti különbségek miatt jelentősen eltér egymástól, 2015-ben például 5 % és 33 % közötti skálán oszlott meg;

| H. | mivel a fiataloknak mindenekelőtt az veszi el a kedvét az aktív munkakereséstől, hogy nem is állnak rendelkezésre megfelelő munkavállalási lehetőségek; mivel az ifjúsági munkanélküliségi ráta továbbra is makacsul magas, és mivel az oktatásból kikerülve egyre nehezebb a munkához jutás, így egyre több az olyan fiatal (2015-ben a 15 és 24 év közötti korosztályba tartozók közül több, mint 6,6 millió), aki sem oktatásban, sem szakképzésben nem részesül, és munkája sincsen (ez a NEET-fiatalok kategóriája), és e helyzetben fennáll a készségromlás, az alulfoglalkoztatottság és a rossz életkörülmények kockázata; |
| --- | --- |

H.

mivel a fiataloknak mindenekelőtt az veszi el a kedvét az aktív munkakereséstől, hogy nem is állnak rendelkezésre megfelelő munkavállalási lehetőségek; mivel az ifjúsági munkanélküliségi ráta továbbra is makacsul magas, és mivel az oktatásból kikerülve egyre nehezebb a munkához jutás, így egyre több az olyan fiatal (2015-ben a 15 és 24 év közötti korosztályba tartozók közül több, mint 6,6 millió), aki sem oktatásban, sem szakképzésben nem részesül, és munkája sincsen (ez a NEET-fiatalok kategóriája), és e helyzetben fennáll a készségromlás, az alulfoglalkoztatottság és a rossz életkörülmények kockázata;

| I. | mivel az ifjúsági munkanélküliség hátterében álló egyik fontos tényező az, hogy a fiatalok nem rendelkeznek az elérhető munkahelyek betöltéséhez szükséges készségekkel, ugyanakkor az oktatás és a képzés kínálta készségek sem esnek egybe a munkaerőpiaci követelményekkel; mivel a fiatalok – annak ellenére, hogy a korábbi generációkhoz képest magasabb fokú képzettséggel és jobb készségekkel rendelkeznek – továbbra is jelentős strukturális akadályokba ütköznek az uniós és a nemzeti normáknak megfelelő minőségi munkahelyekhez jutás tekintetében; mivel az Európában kialakult ifjúsági válság nem oldható meg hatékony és fenntartható munkahelyteremtés nélkül; |
| --- | --- |

I.

mivel az ifjúsági munkanélküliség hátterében álló egyik fontos tényező az, hogy a fiatalok nem rendelkeznek az elérhető munkahelyek betöltéséhez szükséges készségekkel, ugyanakkor az oktatás és a képzés kínálta készségek sem esnek egybe a munkaerőpiaci követelményekkel; mivel a fiatalok – annak ellenére, hogy a korábbi generációkhoz képest magasabb fokú képzettséggel és jobb készségekkel rendelkeznek – továbbra is jelentős strukturális akadályokba ütköznek az uniós és a nemzeti normáknak megfelelő minőségi munkahelyekhez jutás tekintetében; mivel az Európában kialakult ifjúsági válság nem oldható meg hatékony és fenntartható munkahelyteremtés nélkül;

| J. | mivel a hatékony orientációs programok pozitív hatást gyakorolnak a gazdasági és társadalmi eredményekre; mivel a fiatal álláskeresőknek és diplomásoknak jobban ki kellene használniuk a pályaorientációs és információs szolgáltatásokat, másfelől azonban ezeket is jobban elő kellene készíteni ahhoz, hogy megfeleljenek a munkaerőpiacra belépő fiatalok elvárásainak; |
| --- | --- |

J.

mivel a hatékony orientációs programok pozitív hatást gyakorolnak a gazdasági és társadalmi eredményekre; mivel a fiatal álláskeresőknek és diplomásoknak jobban ki kellene használniuk a pályaorientációs és információs szolgáltatásokat, másfelől azonban ezeket is jobban elő kellene készíteni ahhoz, hogy megfeleljenek a munkaerőpiacra belépő fiatalok elvárásainak;

| K. | mivel az ifjúsági foglalkoztatás egyik mozgatórugóját a kis- és középvállalkozások (kkv-k) jelentik, amelyek az összes munkahely jóval több, mint 80 %-át biztosítják, és ezáltal fontos szolgáltatást nyújtanak a munkaerőpiac egésze számára, hiszen döntő szerepet játszanak az új, fenntartható gazdaságra történő átállás folyamatában; |
| --- | --- |

K.

mivel az ifjúsági foglalkoztatás egyik mozgatórugóját a kis- és középvállalkozások (kkv-k) jelentik, amelyek az összes munkahely jóval több, mint 80 %-át biztosítják, és ezáltal fontos szolgáltatást nyújtanak a munkaerőpiac egésze számára, hiszen döntő szerepet játszanak az új, fenntartható gazdaságra történő átállás folyamatában;

| L. | mivel a készségekkel, a kompetenciákkal és az oktatással kapcsolatos politikáknak mindenekelőtt jogokon kell alapulniuk, továbbá a fiatalok számára választási és érvényesülési lehetőségeket kell biztosítaniuk; mivel az ilyen politikák sikeréhez rendkívül fontos, hogy a folyamatban az oktatási intézmények, az üzleti szereplők és a képzést nyújtó szolgáltatók mellett maguk a fiatalok is kulcsfontosságú szerepet kapjanak; |
| --- | --- |

L.

mivel a készségekkel, a kompetenciákkal és az oktatással kapcsolatos politikáknak mindenekelőtt jogokon kell alapulniuk, továbbá a fiatalok számára választási és érvényesülési lehetőségeket kell biztosítaniuk; mivel az ilyen politikák sikeréhez rendkívül fontos, hogy a folyamatban az oktatási intézmények, az üzleti szereplők és a képzést nyújtó szolgáltatók mellett maguk a fiatalok is kulcsfontosságú szerepet kapjanak;

| M. | mivel a korai integráció, az oktatásba és képzésbe való beruházás, a gyakorlati készségek hangsúlyozása, valamint a munkatapasztalatot és a tanulást ötvöző kettős szakképzési rendszer olyan kulcsfontosságú eszközöknek bizonyultak, amelyeknek köszönhetően a válság idején egyes tagállamok másoknál hatékonyabban voltak képesek gátat vetni az ifjúsági munkanélküliség növekedésének; |
| --- | --- |

M.

mivel a korai integráció, az oktatásba és képzésbe való beruházás, a gyakorlati készségek hangsúlyozása, valamint a munkatapasztalatot és a tanulást ötvöző kettős szakképzési rendszer olyan kulcsfontosságú eszközöknek bizonyultak, amelyeknek köszönhetően a válság idején egyes tagállamok másoknál hatékonyabban voltak képesek gátat vetni az ifjúsági munkanélküliség növekedésének;

| N. | mivel az Európai Képzési Alapítvány kulcsszerepet játszik a keleti partnerség országaiban a szakképzési, képzési és foglalkoztatási rendszerek reformjának előmozdításában; |
| --- | --- |

N.

mivel az Európai Képzési Alapítvány kulcsszerepet játszik a keleti partnerség országaiban a szakképzési, képzési és foglalkoztatási rendszerek reformjának előmozdításában;

| O. | mivel különös figyelmet kell fordítani a NEET-fiatalokra, mert az e kategóriába tartozó fiatalok még erőteljes gazdasági növekedés időszakaiban is gyakran sodródnak az ideiglenes munkavállalás, a munkanélküliség és/vagy az inaktivitás helyzeteibe; mivel az Európai Tanács határozatával 2013 februárjában létrehozott és részben az Európai Szociális Alapból finanszírozott ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés sikeres uniós eszköznek bizonyult az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelemben, különösen a NEET-célcsoport körében; |
| --- | --- |

O.

mivel különös figyelmet kell fordítani a NEET-fiatalokra, mert az e kategóriába tartozó fiatalok még erőteljes gazdasági növekedés időszakaiban is gyakran sodródnak az ideiglenes munkavállalás, a munkanélküliség és/vagy az inaktivitás helyzeteibe; mivel az Európai Tanács határozatával 2013 februárjában létrehozott és részben az Európai Szociális Alapból finanszírozott ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés sikeres uniós eszköznek bizonyult az ifjúsági munkanélküliség elleni küzdelemben, különösen a NEET-célcsoport körében;

| P. | mivel az európai NEET-ráta a fiatal nők körében különösen magas, és mivel ezért különös figyelmet kell fordítani a nemek közötti egyenlőségre; |
| --- | --- |

P.

mivel az európai NEET-ráta a fiatal nők körében különösen magas, és mivel ezért különös figyelmet kell fordítani a nemek közötti egyenlőségre;

| Q. | mivel az Erasmus programról 2014-ben végzett bizottsági hatástanulmány szerint a programnak köszönhetően külföldön készségeket és tapasztalatot szerzett fiatal diplomások sokkal több lehetőséggel és jobb készségekkel rendelkeznek a külföldön tanulmányokat nem folytató társaikhoz képest; mivel a szakképzésben részt vevő fiatalokat célzó Leonardo program hasonló sikerrel járt; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Erasmus programról 2014-ben végzett bizottsági hatástanulmány szerint a programnak köszönhetően külföldön készségeket és tapasztalatot szerzett fiatal diplomások sokkal több lehetőséggel és jobb készségekkel rendelkeznek a külföldön tanulmányokat nem folytató társaikhoz képest; mivel a szakképzésben részt vevő fiatalokat célzó Leonardo program hasonló sikerrel járt;

| R. | mivel az Erasmus programból kiinduló, önállóvá vált „Erasmus fiatal vállalkozóknak” program esélyt ad a vállalkozás iránt érdeklődő fiatalok számára ahhoz, hogy a programban résztvevő külföldi országokban működő kisvállalkozásokat üzemeltető tapasztalt vállalkozóknál dolgozva tanulhassanak és szerezhessenek tapasztalatokat; |
| --- | --- |

R.

mivel az Erasmus programból kiinduló, önállóvá vált „Erasmus fiatal vállalkozóknak” program esélyt ad a vállalkozás iránt érdeklődő fiatalok számára ahhoz, hogy a programban résztvevő külföldi országokban működő kisvállalkozásokat üzemeltető tapasztalt vállalkozóknál dolgozva tanulhassanak és szerezhessenek tapasztalatokat;

| S. | mivel minőségi munkahelyek fenntartható módon többek között a zöld munkahelyekbe, a megújuló energiákba, a fenntartható lakhatásba, az energiahatékonyságba, a kutatásba és fejlesztésbe, az informatikába és fiatalokat nagy számban foglalkoztatni képes más innovatív ágazatokba eszközölt beruházások révén hozhatók létre; |
| --- | --- |

S.

mivel minőségi munkahelyek fenntartható módon többek között a zöld munkahelyekbe, a megújuló energiákba, a fenntartható lakhatásba, az energiahatékonyságba, a kutatásba és fejlesztésbe, az informatikába és fiatalokat nagy számban foglalkoztatni képes más innovatív ágazatokba eszközölt beruházások révén hozhatók létre;

| T. | mivel a munkaerőpiacra való késedelmes bejutás és a munkanélküliségben töltött hosszadalmas időszakok kedvezőtlenül hatnak a fiatalok karrierkilátásaira, jövedelmére, egészségére és társadalmi mobilitására; |
| --- | --- |

T.

mivel a munkaerőpiacra való késedelmes bejutás és a munkanélküliségben töltött hosszadalmas időszakok kedvezőtlenül hatnak a fiatalok karrierkilátásaira, jövedelmére, egészségére és társadalmi mobilitására;

| U. | mivel a fiatalok az európai gazdaság erőforrását jelentik, ezért támogatni kell őket arra irányuló erőfeszítéseikben, hogy megszerezzék a munkaerőpiacon igényelt – vagy a jövőbeli igényeknek megfelelő – készségeket, többek között programozási és e-készségeket is, ezek ugyanis a 21. században elengedhetetlenek a gazdasági tevékenységhez; |
| --- | --- |

U.

mivel a fiatalok az európai gazdaság erőforrását jelentik, ezért támogatni kell őket arra irányuló erőfeszítéseikben, hogy megszerezzék a munkaerőpiacon igényelt – vagy a jövőbeli igényeknek megfelelő – készségeket, többek között programozási és e-készségeket is, ezek ugyanis a 21. században elengedhetetlenek a gazdasági tevékenységhez;

| V. | mivel a magas munkanélküliség és a tétlenségbe való beletörődés a kelet-európai országokban még mindig a legkomolyabb kihívások egyike, amely – különösen a fiatalok körében – csökkenti a jobb életkörülmények elérésének lehetőségét és gátolja a gazdasági növekedést; |
| --- | --- |

V.

mivel a magas munkanélküliség és a tétlenségbe való beletörődés a kelet-európai országokban még mindig a legkomolyabb kihívások egyike, amely – különösen a fiatalok körében – csökkenti a jobb életkörülmények elérésének lehetőségét és gátolja a gazdasági növekedést;

| W. | mivel a magas munkanélküliség a fiatal álláskeresőket arra kényszeríti, hogy akaratuk ellenére nem megbecsült informális, részmunkaidős vagy rosszul fizetett munkákat végezzenek; |
| --- | --- |

W.

mivel a magas munkanélküliség a fiatal álláskeresőket arra kényszeríti, hogy akaratuk ellenére nem megbecsült informális, részmunkaidős vagy rosszul fizetett munkákat végezzenek;

| X. | mivel a munkanélküliség, a szegénység vagy a bizonytalan foglalkoztatás kockázatának kitett fiatalok inkább külföldön keresnek jobb oktatási és munkalehetőségeket; mivel az ifjúsági migráció akadályozza a keleti partnerség országainak és az Európai Unió tagállamainak társadalmi kohézióját és gazdasági növekedését; |
| --- | --- |

X.

mivel a munkanélküliség, a szegénység vagy a bizonytalan foglalkoztatás kockázatának kitett fiatalok inkább külföldön keresnek jobb oktatási és munkalehetőségeket; mivel az ifjúsági migráció akadályozza a keleti partnerség országainak és az Európai Unió tagállamainak társadalmi kohézióját és gazdasági növekedését;

| Y. | mivel a legtöbb munkaerő-piaci mutató nagy eltéréseket mutat a nemek közötti összehasonlításban, különösen a kamaszból felnőtté válók korcsoportjában; mivel e különbségek megbontják az esélyegyenlőtlenséget, és a nőket aránytalanul nagy mértékben sújtó, mélyen gyökerező társadalmi, gazdasági és kulturális megkülönböztetést tükröznek; |
| --- | --- |

Y.

mivel a legtöbb munkaerő-piaci mutató nagy eltéréseket mutat a nemek közötti összehasonlításban, különösen a kamaszból felnőtté válók korcsoportjában; mivel e különbségek megbontják az esélyegyenlőtlenséget, és a nőket aránytalanul nagy mértékben sújtó, mélyen gyökerező társadalmi, gazdasági és kulturális megkülönböztetést tükröznek;

| Z. | mivel a migráns hátterű fiatalok körében a foglalkoztatásban, oktatásban és képzésben való részvétel alacsonyabb arányokat mutat; |
| --- | --- |

Z.

mivel a migráns hátterű fiatalok körében a foglalkoztatásban, oktatásban és képzésben való részvétel alacsonyabb arányokat mutat;

| 1. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható gazdasági, oktatási és ifjúsági foglalkoztatási rendszerek az EU és a kelet-európai országok fontos prioritásai, és hogy a partnerek kötelezettséget vállaltak arra, hogy kézzelfogható – különösen az ifjúsági foglalkoztatás terén megvalósítandó – kezdeményezésekkel előmozdítják az integrációt és a foglalkoztathatóságot a munkaerőpiacokon; ismételten hangsúlyozza, hogy mind az uniós tagállamok, mind pedig a keleti partnerséghez tartozó országok parlamentjei újra és újra a legfontosabb politikai prioritások közé sorolják a foglalkoztatás, az oktatás és a képzés egymástól elválaszthatatlan ügyét; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a fenntartható gazdasági, oktatási és ifjúsági foglalkoztatási rendszerek az EU és a kelet-európai országok fontos prioritásai, és hogy a partnerek kötelezettséget vállaltak arra, hogy kézzelfogható – különösen az ifjúsági foglalkoztatás terén megvalósítandó – kezdeményezésekkel előmozdítják az integrációt és a foglalkoztathatóságot a munkaerőpiacokon; ismételten hangsúlyozza, hogy mind az uniós tagállamok, mind pedig a keleti partnerséghez tartozó országok parlamentjei újra és újra a legfontosabb politikai prioritások közé sorolják a foglalkoztatás, az oktatás és a képzés egymástól elválaszthatatlan ügyét;

| 2. | üdvözli ebből a szempontból az EU és a kelet-európai partnerség kezdeményezéseit, amelyek célja ifjúsági stratégia létrehozása és jogszabályok kidolgozása az oktatás és a képzés, a foglalkoztatás, a vállalkozói lét, a társadalmi befogadás és a civil társadalomban való aktív részvétel terén; felhívja az EU-t és a keleti partnereket, hogy fokozzák a meglévő ifjúsági stratégiák és jogszabályok végrehajtását; bátorítja mindkét felet, hogy állapítsanak meg az inkluzív oktatási rendszerekre vonatkozó olyan minőségi célokat és referenciaértékeket, amelyek biztosítják az egyenlőséget, a megkülönböztetésmentességet és a polgári kompetenciákat; |
| --- | --- |

2.

üdvözli ebből a szempontból az EU és a kelet-európai partnerség kezdeményezéseit, amelyek célja ifjúsági stratégia létrehozása és jogszabályok kidolgozása az oktatás és a képzés, a foglalkoztatás, a vállalkozói lét, a társadalmi befogadás és a civil társadalomban való aktív részvétel terén; felhívja az EU-t és a keleti partnereket, hogy fokozzák a meglévő ifjúsági stratégiák és jogszabályok végrehajtását; bátorítja mindkét felet, hogy állapítsanak meg az inkluzív oktatási rendszerekre vonatkozó olyan minőségi célokat és referenciaértékeket, amelyek biztosítják az egyenlőséget, a megkülönböztetésmentességet és a polgári kompetenciákat;

| 3. | felszólítja az EU-t és a kelet-európai partnereket, hogy alakítsanak ki az ifjúsági munkanélküliség leküzdésére vonatkozó, jogokon alapuló megközelítést, a minőségi foglalkoztatásra és a fiatalok politikai döntéshozatalba való bevonására összpontosítva; |
| --- | --- |

3.

felszólítja az EU-t és a kelet-európai partnereket, hogy alakítsanak ki az ifjúsági munkanélküliség leküzdésére vonatkozó, jogokon alapuló megközelítést, a minőségi foglalkoztatásra és a fiatalok politikai döntéshozatalba való bevonására összpontosítva;

| 4. | felszólítja az EU-t és a kelet-európai partnereket, hogy elhivatottan törekedjenek a munkahelyteremtés során szerzett tapasztalatok cseréjére, a fiatalok bevonására az őket célzó szakpolitikák kialakításába, a gazdasági, szociális és emberi jogok munkahelyi védelmére és az ifjúsági munkanélküliség problémájának megoldására; |
| --- | --- |

4.

felszólítja az EU-t és a kelet-európai partnereket, hogy elhivatottan törekedjenek a munkahelyteremtés során szerzett tapasztalatok cseréjére, a fiatalok bevonására az őket célzó szakpolitikák kialakításába, a gazdasági, szociális és emberi jogok munkahelyi védelmére és az ifjúsági munkanélküliség problémájának megoldására;

| 5. | felszólítja az EU-t, hogy a magánszektor fejlesztése, valamint az inkluzív növekedést és a foglalkoztatást előmozdító és az állampolgárok életkörülményeit javító kezdeményezések tekintetében fokozza az együttműködést a nemzetközi pénzügyi intézményekkel és az érintett nemzetközi szervezetekkel, amint erre az európai szomszédságpolitika 2015. évi felülvizsgálata is felszólít; |
| --- | --- |

5.

felszólítja az EU-t, hogy a magánszektor fejlesztése, valamint az inkluzív növekedést és a foglalkoztatást előmozdító és az állampolgárok életkörülményeit javító kezdeményezések tekintetében fokozza az együttműködést a nemzetközi pénzügyi intézményekkel és az érintett nemzetközi szervezetekkel, amint erre az európai szomszédságpolitika 2015. évi felülvizsgálata is felszólít;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a korai iskolaelhagyók arányának csökkentése mind az európai gazdaság, mind pedig a kelet-európai partnerek gazdaságai számára évente több ezer képzett alkalmazottat biztosítana évente; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a korai iskolaelhagyók arányának csökkentése mind az európai gazdaság, mind pedig a kelet-európai partnerek gazdaságai számára évente több ezer képzett alkalmazottat biztosítana évente;

| 7. | hangsúlyozza, hogy fel kell venni a harcot a korai iskolaelhagyással, mert az az első lépés lehet az egész életen át tartó szegénység felé, korai sebeket okozva és hozzájárulva a munkanélküliséghez; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy fel kell venni a harcot a korai iskolaelhagyással, mert az az első lépés lehet az egész életen át tartó szegénység felé, korai sebeket okozva és hozzájárulva a munkanélküliséghez;

| 8. | hangsúlyozza azon probléma megoldásának fontosságát, hogy a szociális ellátások – többek között a munkanélküli segélyek – juttatásakor a kérelmezők között az életkoruk alapján hátrányos megkülönböztetés áll fenn; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza azon probléma megoldásának fontosságát, hogy a szociális ellátások – többek között a munkanélküli segélyek – juttatásakor a kérelmezők között az életkoruk alapján hátrányos megkülönböztetés áll fenn;

| 9. | hangsúlyozza, hogy támogatni kell a nem hivatalos foglalkoztatásról a minőségi munkahelyekre történő átállás megkönnyítését célzó politikákat, valamint hogy stratégiákat kell kidolgozni az oktatásból és képzésből a munkába álláshoz vezető átmenetre vonatkozóan; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy támogatni kell a nem hivatalos foglalkoztatásról a minőségi munkahelyekre történő átállás megkönnyítését célzó politikákat, valamint hogy stratégiákat kell kidolgozni az oktatásból és képzésből a munkába álláshoz vezető átmenetre vonatkozóan;

| 10. | hangsúlyozza a fiatal szülők, különösen a fiatal anyák támogatásának fontosságát annak biztosítása érdekében, hogy megfelelő megélhetést lehetővé tevő jövedelemhez juthassanak, és folytathassák a tanulást képességeik szerint, gyermeknevelési kötelezettségeik maradéktalan teljesítése mellett; hangsúlyozza, hogy a korai támogatás és beruházások az egész életen át tartó jövedelemveszteség elkerülésének egyik alapfeltételét képezik; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza a fiatal szülők, különösen a fiatal anyák támogatásának fontosságát annak biztosítása érdekében, hogy megfelelő megélhetést lehetővé tevő jövedelemhez juthassanak, és folytathassák a tanulást képességeik szerint, gyermeknevelési kötelezettségeik maradéktalan teljesítése mellett; hangsúlyozza, hogy a korai támogatás és beruházások az egész életen át tartó jövedelemveszteség elkerülésének egyik alapfeltételét képezik;

| 11. | véleménye szerint az ifjúsági munkanélküliség visszaszorítására irányuló célkitűzés megvalósításában központi szerepet játszik a fiatalok rendelkezésére álló lehetőségek, az esélyegyenlőség, a nemek közötti egyenlőség és a szolidaritás előmozdítása, valamint a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formája, különösen a nemi, faji vagy etnikai hovatartozás és a fogyatékosság alapján történő diszkrimináció elleni küzdelem, |
| --- | --- |

11.

véleménye szerint az ifjúsági munkanélküliség visszaszorítására irányuló célkitűzés megvalósításában központi szerepet játszik a fiatalok rendelkezésére álló lehetőségek, az esélyegyenlőség, a nemek közötti egyenlőség és a szolidaritás előmozdítása, valamint a hátrányos megkülönböztetés valamennyi formája, különösen a nemi, faji vagy etnikai hovatartozás és a fogyatékosság alapján történő diszkrimináció elleni küzdelem,

| 12. | úgy véli, hogy a keleti partnerség országainak parlamentjeit és az Európai Parlamentet minden szinten be kell vonni az ifjúsági foglalkoztatás támogatását célzó releváns kezdeményezések kidolgozására, végrehajtására, nyomon követésére, ellenőrzésére és értékelésére vonatkozó stratégiai megközelítésbe, és hogy az Euronest Parlamenti Közgyűlés értékes hozzájárulást nyújthat ehhez az erőfeszítéshez; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a keleti partnerség országainak parlamentjeit és az Európai Parlamentet minden szinten be kell vonni az ifjúsági foglalkoztatás támogatását célzó releváns kezdeményezések kidolgozására, végrehajtására, nyomon követésére, ellenőrzésére és értékelésére vonatkozó stratégiai megközelítésbe, és hogy az Euronest Parlamenti Közgyűlés értékes hozzájárulást nyújthat ehhez az erőfeszítéshez;

| 13. | kéri a tagállamokat, hogy osszák meg a fiatalok munkalehetőségeinek megteremtése terén szerzett pozitív tapasztalataikat a keleti partnerség országaival; |
| --- | --- |

13.

kéri a tagállamokat, hogy osszák meg a fiatalok munkalehetőségeinek megteremtése terén szerzett pozitív tapasztalataikat a keleti partnerség országaival;

| 14. | bátorítja a keleti partnereket, hogy vegyenek részt minél több uniós ifjúsági programban, többek között az alábbiakban: Erasmus+ program, ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés és ifjúsági garancia, EU4-Youth program, szakoktatási és -képzési kétoldalú és regionális programok, Kreatív Európa program, valamint nemzetközi ifjúsági programok, például az ifjúsági foglalkoztatással kapcsolatos problémák megoldását célzó S4YE-program; úgy véli, hogy a külföldön készségeket és tapasztalatot szerzett fiatal diákok és tanulószerződéses tanulók sokkal több lehetőséggel és jobb készségekkel rendelkeznek a külföldön tanulmányokat nem folytató társaikhoz képest; |
| --- | --- |

14.

bátorítja a keleti partnereket, hogy vegyenek részt minél több uniós ifjúsági programban, többek között az alábbiakban: Erasmus+ program, ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés és ifjúsági garancia, EU4-Youth program, szakoktatási és -képzési kétoldalú és regionális programok, Kreatív Európa program, valamint nemzetközi ifjúsági programok, például az ifjúsági foglalkoztatással kapcsolatos problémák megoldását célzó S4YE-program; úgy véli, hogy a külföldön készségeket és tapasztalatot szerzett fiatal diákok és tanulószerződéses tanulók sokkal több lehetőséggel és jobb készségekkel rendelkeznek a külföldön tanulmányokat nem folytató társaikhoz képest;

| 15. | felszólít az ilyen uniós ifjúsági programok, közöttük az európai ifjúsági garancia finanszírozásának növelésére, biztosítva a kínált képzés és munkahelyek hozzáadott értékét és minőségét; kéri az e programokban való részvétel feltételét jelentő korhatár kiterjesztésének fontolóra vételét, tekintettel arra a tényre, hogy sok diplomás és munkaerő-piaci pályakezdő már harmincas évei felé jár; |
| --- | --- |

15.

felszólít az ilyen uniós ifjúsági programok, közöttük az európai ifjúsági garancia finanszírozásának növelésére, biztosítva a kínált képzés és munkahelyek hozzáadott értékét és minőségét; kéri az e programokban való részvétel feltételét jelentő korhatár kiterjesztésének fontolóra vételét, tekintettel arra a tényre, hogy sok diplomás és munkaerő-piaci pályakezdő már harmincas évei felé jár;

| 16. | felhívja a keleti partnerség országainak kormányait annak biztosítására, hogy (általános, szakmai és magasabb szintű) oktatási rendszereik megfelelően felkészítsék a tanulókat a szakmai életútra, továbbá szavatoljanak szoros együttműködést az oktatási ágazat, a szociális szolgáltatók, a munkáltatók és a tanulók képviseletei között; |
| --- | --- |

16.

felhívja a keleti partnerség országainak kormányait annak biztosítására, hogy (általános, szakmai és magasabb szintű) oktatási rendszereik megfelelően felkészítsék a tanulókat a szakmai életútra, továbbá szavatoljanak szoros együttműködést az oktatási ágazat, a szociális szolgáltatók, a munkáltatók és a tanulók képviseletei között;

| 17. | felszólítja a keleti partnerség országainak kormányait és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a lányok és a fiatal nők bátorítást kapjanak tudományos, technológiai, mérnöki és matematikai (STEM) tantárgyak folytatásához, valamint hogy növeljék a nők képviseletét a STEM-területeken; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a keleti partnerség országainak kormányait és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a lányok és a fiatal nők bátorítást kapjanak tudományos, technológiai, mérnöki és matematikai (STEM) tantárgyak folytatásához, valamint hogy növeljék a nők képviseletét a STEM-területeken;

| 18. | hangsúlyozza, hogy mivel az oktatás és képzés alapvető fontosságú a befogadás és az egyenlőség előmozdításában, hangsúlyt kell fektetni az európai vagy nemzeti képesítési keretrendszerekkel összhangban végrehajtott mobilitási programok keretében folytatott nem formális vagy informális tanulás során szerzett készségek elismerésére; bátorítja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő és támogassák a fiatal tanulószerződéses tanulók szakmai mobilitásának lehetőségeit, hogy más képzési rendszerekkel fenntartott kapcsolataiknak köszönhetően fejleszthessék készségeiket; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy mivel az oktatás és képzés alapvető fontosságú a befogadás és az egyenlőség előmozdításában, hangsúlyt kell fektetni az európai vagy nemzeti képesítési keretrendszerekkel összhangban végrehajtott mobilitási programok keretében folytatott nem formális vagy informális tanulás során szerzett készségek elismerésére; bátorítja a tagállamokat, hogy mozdítsák elő és támogassák a fiatal tanulószerződéses tanulók szakmai mobilitásának lehetőségeit, hogy más képzési rendszerekkel fenntartott kapcsolataiknak köszönhetően fejleszthessék készségeiket;

| 19. | hangsúlyozza, hogy a színvonalas szakmai gyakorlat és tanulószerződéses gyakorlati képzés biztosításáról szóló európai chartában foglaltaknak megfelelően az elméleti oktatás és a gyakorlati képzés összekapcsolásával és magas színvonalú szakmai gyakorlatok biztosításával kell támogatni az oktatásból a munka világába való zökkenőmentes átmenetet, továbbá el kell ismerni a formális és nem formális oktatás, illetve az önkéntes tevékenységek során szerzett képesítéseket; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy a színvonalas szakmai gyakorlat és tanulószerződéses gyakorlati képzés biztosításáról szóló európai chartában foglaltaknak megfelelően az elméleti oktatás és a gyakorlati képzés összekapcsolásával és magas színvonalú szakmai gyakorlatok biztosításával kell támogatni az oktatásból a munka világába való zökkenőmentes átmenetet, továbbá el kell ismerni a formális és nem formális oktatás, illetve az önkéntes tevékenységek során szerzett képesítéseket;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a mélyreható és átfogó kétoldalú szabadkereskedelmi térségek (DCFTA) létrehozása Ukrajnával, Grúziával és Moldovával alapvető eszközt kínál a jogszabályok korszerű, átlátható és kiszámítható közelítésére a kereskedelem és a szabályozás területein, valamint a közvetlen külföldi befektetések szempontjából is, munkahelyteremtést és hosszú távú növekedést eredményezve; elismeri ugyanakkor, hogy a keleti partnerség országai többféle mintát is követhetnek az EU-val és saját szomszédjaikkal folytatott gazdasági és kereskedelmi kapcsolataik fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a mélyreható és átfogó kétoldalú szabadkereskedelmi térségek (DCFTA) létrehozása Ukrajnával, Grúziával és Moldovával alapvető eszközt kínál a jogszabályok korszerű, átlátható és kiszámítható közelítésére a kereskedelem és a szabályozás területein, valamint a közvetlen külföldi befektetések szempontjából is, munkahelyteremtést és hosszú távú növekedést eredményezve; elismeri ugyanakkor, hogy a keleti partnerség országai többféle mintát is követhetnek az EU-val és saját szomszédjaikkal folytatott gazdasági és kereskedelmi kapcsolataik fejlesztése érdekében;

| 21. | üdvözli ezzel összefüggésben, hogy az EU Grúziával, Moldovával, illetve Ukrajnával kötött társulási megállapodásai, közöttük kétoldalú mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások kötelezik az EU-t és a keleti partnereket az emberek közötti kapcsolatok erősítésére, egyebek mellett a tudomány és technológia, az üzleti élet, az ifjúság, az oktatás és a kultúra területén folytatott együttműködés és cserekapcsolatok révén; ismételten hangsúlyozza, hogy az együttműködés döntő fontosságú minden olyan erőfeszítés szempontjából, amelynek célja a növekedés helyreállítása és a vállalkozói szellem, a beruházások és a munkahelyteremtés támogatása a régióban; nyomatékosan kéri a tagállamokat és a keleti partnerség országait, hogy a rendelkezésre álló lehetőségeket kihasználva hozzanak létre vegyes foglalkoztatási és ösztöndíjprogramokat a fiatalok számára a régió ígéretes gazdasági ágazataiban; |
| --- | --- |

21.

üdvözli ezzel összefüggésben, hogy az EU Grúziával, Moldovával, illetve Ukrajnával kötött társulási megállapodásai, közöttük kétoldalú mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások kötelezik az EU-t és a keleti partnereket az emberek közötti kapcsolatok erősítésére, egyebek mellett a tudomány és technológia, az üzleti élet, az ifjúság, az oktatás és a kultúra területén folytatott együttműködés és cserekapcsolatok révén; ismételten hangsúlyozza, hogy az együttműködés döntő fontosságú minden olyan erőfeszítés szempontjából, amelynek célja a növekedés helyreállítása és a vállalkozói szellem, a beruházások és a munkahelyteremtés támogatása a régióban; nyomatékosan kéri a tagállamokat és a keleti partnerség országait, hogy a rendelkezésre álló lehetőségeket kihasználva hozzanak létre vegyes foglalkoztatási és ösztöndíjprogramokat a fiatalok számára a régió ígéretes gazdasági ágazataiban;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a keleti partnerségen belüli szabad mozgás keretében a munkavállalói mobilitásnak továbbra is mint választási lehetőségnek kell a fiatalok rendelkezésére állnia, a megélhetés külföldön keresése nem válhat kötelezővé; hangsúlyozza, hogy a mobilitás számos kihívást támaszt; hangsúlyozza, hogy a fiataloknak saját régióikban és országaikban is rendelkezniük kell munkalehetőségekkel; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a keleti partnerségen belüli szabad mozgás keretében a munkavállalói mobilitásnak továbbra is mint választási lehetőségnek kell a fiatalok rendelkezésére állnia, a megélhetés külföldön keresése nem válhat kötelezővé; hangsúlyozza, hogy a mobilitás számos kihívást támaszt; hangsúlyozza, hogy a fiataloknak saját régióikban és országaikban is rendelkezniük kell munkalehetőségekkel;

| 23. | hangsúlyozza az „agyelszívás” negatív hatását, ennek következtében ugyanis jól képzett fiatalok hagyják el hazájukat, különösen kisebb országokban, ahol pedig a magasan képzett munkavállalók különösen értékesek volnának; bátorítja az EU-t és a keleti partnereket, hogy a keleti partnerség országaiból az EU-ba irányuló munkaerő-migráció kérdését kezeljék közösen, inkább a cirkulációs migrációt mozdítva elő és lehetőségeket biztosítva a fiatalok számára ahhoz, hogy szabad választásuk szerinti helyszínen találjanak fenntartható minőségi álláshelyeket; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza az „agyelszívás” negatív hatását, ennek következtében ugyanis jól képzett fiatalok hagyják el hazájukat, különösen kisebb országokban, ahol pedig a magasan képzett munkavállalók különösen értékesek volnának; bátorítja az EU-t és a keleti partnereket, hogy a keleti partnerség országaiból az EU-ba irányuló munkaerő-migráció kérdését kezeljék közösen, inkább a cirkulációs migrációt mozdítva elő és lehetőségeket biztosítva a fiatalok számára ahhoz, hogy szabad választásuk szerinti helyszínen találjanak fenntartható minőségi álláshelyeket;

| 24. | nyomatékosan kéri az EU-t, hogy az európai partnerekkel fenntartott kapcsolatainak súlypontját adott esetben helyezze át a közös érdekekre és az európai partnerek érdemeire, különös tekintettel a gazdasági fejlődésre és azon belül is a fiatalok foglalkoztatására; nyomatékosan kéri továbbá az EU-t, hogy segítse a keleti partnerség országait iparpolitikájuk reformjának felgyorsításában, a versenyképes, tudásalapú gazdaságra való áttérés előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

24.

nyomatékosan kéri az EU-t, hogy az európai partnerekkel fenntartott kapcsolatainak súlypontját adott esetben helyezze át a közös érdekekre és az európai partnerek érdemeire, különös tekintettel a gazdasági fejlődésre és azon belül is a fiatalok foglalkoztatására; nyomatékosan kéri továbbá az EU-t, hogy segítse a keleti partnerség országait iparpolitikájuk reformjának felgyorsításában, a versenyképes, tudásalapú gazdaságra való áttérés előmozdítása érdekében;

| 25. | kéri az EU-t, hogy maradéktalanul használja ki az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz keretében meglévő valamennyi eszközt – különösen az ifjúságra összpontosító eszközöket – arra, hogy új munkahelyek jöjjenek létre a keleti partnerség országaiban; |
| --- | --- |

25.

kéri az EU-t, hogy maradéktalanul használja ki az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz keretében meglévő valamennyi eszközt – különösen az ifjúságra összpontosító eszközöket – arra, hogy új munkahelyek jöjjenek létre a keleti partnerség országaiban;

| 26. | megjegyzi, hogy az uniós források figyelemre méltó eszközként szolgálhatnak a növekedés előmozdítása és az emberek lehetőségeinek fejlesztése szempontjából; kéri az uniós pénzügyi eszközökre vonatkozó információk terjesztésére szolgáló finanszírozás növelését, továbbá a források megpályázásához, valamint a projektek kidolgozásához és lebonyolításához szükséges ismeretek szélesítését az egyetemeken és az üzleti körökben; |
| --- | --- |

26.

megjegyzi, hogy az uniós források figyelemre méltó eszközként szolgálhatnak a növekedés előmozdítása és az emberek lehetőségeinek fejlesztése szempontjából; kéri az uniós pénzügyi eszközökre vonatkozó információk terjesztésére szolgáló finanszírozás növelését, továbbá a források megpályázásához, valamint a projektek kidolgozásához és lebonyolításához szükséges ismeretek szélesítését az egyetemeken és az üzleti körökben;

| 27. | hangsúlyozza, hogy fokozni kell a magánszektor munkahelyteremtésben betöltött szerepét; nyomatékosan felhívja ezért a keleti partnerség országainak hatóságait, hogy dolgozzanak ki a magánvállalatokat munkahelyteremtésre ösztönző csomagot, például az eljárások egyszerűsítése révén enyhítsék a vállalkozások indításához és működtetéséhez kapcsolódó meglévő adminisztratív és pénzügyi terheket, és biztosítsák, hogy az induló vállalkozások könnyebben hozzáférhessenek hitelhez, kockázati tőkéhez és mikrofinanszírozáshoz; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy fokozni kell a magánszektor munkahelyteremtésben betöltött szerepét; nyomatékosan felhívja ezért a keleti partnerség országainak hatóságait, hogy dolgozzanak ki a magánvállalatokat munkahelyteremtésre ösztönző csomagot, például az eljárások egyszerűsítése révén enyhítsék a vállalkozások indításához és működtetéséhez kapcsolódó meglévő adminisztratív és pénzügyi terheket, és biztosítsák, hogy az induló vállalkozások könnyebben hozzáférhessenek hitelhez, kockázati tőkéhez és mikrofinanszírozáshoz;

| 28. | hangsúlyozza, hogy a szükséges teendők közé tartozik a fiatalok önfoglalkoztatásának fejlesztése, a kedvezményes kamatozású hitelekhez való hozzáférés kiterjesztése és a vállalkozói készségek fejlesztése; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy a szükséges teendők közé tartozik a fiatalok önfoglalkoztatásának fejlesztése, a kedvezményes kamatozású hitelekhez való hozzáférés kiterjesztése és a vállalkozói készségek fejlesztése;

| 29. | hangsúlyozza, hogy bár a vállalkozások, köztük a kkv-k kulcsszerepet játszanak a fiatalok munkavállaláshoz szükségek készségeinek kialakításában, emellett azonban arra is szükség van, hogy a fiatalok oktatásban részesüljenek a vállalkozói szellemről és a vállalkozói létről, a lehető legszélesebb értelemben véve; javasolja tehát, hogy az iskolai tantervekbe vegyék fel az üzleti vállalkozás indításához és irányításához szükséges szakmai készségek kialakítását is; ösztönzi továbbá a transzverzális vállalkozói kompetenciák, készségek és tudás megerősítését, ami akkor lehet hatékony, ha a valós életben szerezhető, személyes tapasztalatokon alapszik; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy bár a vállalkozások, köztük a kkv-k kulcsszerepet játszanak a fiatalok munkavállaláshoz szükségek készségeinek kialakításában, emellett azonban arra is szükség van, hogy a fiatalok oktatásban részesüljenek a vállalkozói szellemről és a vállalkozói létről, a lehető legszélesebb értelemben véve; javasolja tehát, hogy az iskolai tantervekbe vegyék fel az üzleti vállalkozás indításához és irányításához szükséges szakmai készségek kialakítását is; ösztönzi továbbá a transzverzális vállalkozói kompetenciák, készségek és tudás megerősítését, ami akkor lehet hatékony, ha a valós életben szerezhető, személyes tapasztalatokon alapszik;

| 30. | felhívja a keleti partnerség országainak kormányait, hogy dolgozzanak ki átfogó nemzeti foglalkoztatási stratégiákat, a méltányos globalizációhoz szükséges szociális igazságszolgáltatásról szóló ILO-nyilatkozat ajánlása szerint erőteljes figyelmet összpontosítva a fiatalokra; felhívja továbbá a keleti partnerség országainak kormányait, hogy adott esetben erősítsék meg az állami foglalkoztatási ügynökségeket, olyan központi testületekké alakítva át azokat, amelyek lényegi támogatást képesek nyújtani fiatalok számára, valamint dolgozzanak ki egységes nyilvántartást a munkanélküli személyekről, és biztosítsanak átfogó keretet a kormányok által előterjesztett foglalkoztatási csomagokban javasolt ágazati cselekvési tervek végrehajtásához; |
| --- | --- |

30.

felhívja a keleti partnerség országainak kormányait, hogy dolgozzanak ki átfogó nemzeti foglalkoztatási stratégiákat, a méltányos globalizációhoz szükséges szociális igazságszolgáltatásról szóló ILO-nyilatkozat ajánlása szerint erőteljes figyelmet összpontosítva a fiatalokra; felhívja továbbá a keleti partnerség országainak kormányait, hogy adott esetben erősítsék meg az állami foglalkoztatási ügynökségeket, olyan központi testületekké alakítva át azokat, amelyek lényegi támogatást képesek nyújtani fiatalok számára, valamint dolgozzanak ki egységes nyilvántartást a munkanélküli személyekről, és biztosítsanak átfogó keretet a kormányok által előterjesztett foglalkoztatási csomagokban javasolt ágazati cselekvési tervek végrehajtásához;

| 31. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak konzultálnia kell a partnerekkel a keleti partnerség keretében a fiatalok foglalkoztatásával és foglalkoztathatóságával foglalkozó testület létrehozásáról, amint azt a uniós szomszédságpolitika 2015-ös felülvizsgálata szorgalmazta; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak konzultálnia kell a partnerekkel a keleti partnerség keretében a fiatalok foglalkoztatásával és foglalkoztathatóságával foglalkozó testület létrehozásáról, amint azt a uniós szomszédságpolitika 2015-ös felülvizsgálata szorgalmazta;

| 32. | felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy hozzanak létre új szövetségeket a magánszektorral és a nemzetközi pénzügyi intézményekkel a növekedési, foglalkoztatási és ifjúsági stratégiák támogatása terén, az uniós szomszédságpolitika felülvizsgálatának megfelelően, és figyelembe véve a Világbank által szponzorált, több érdekelt felet tömörítő, az ifjúsági foglalkoztatással kapcsolatos problémák megoldását célzó S4YE-program keretében létrejött koalícióval fenntartott partnerkapcsolatokat is; |
| --- | --- |

32.

felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy hozzanak létre új szövetségeket a magánszektorral és a nemzetközi pénzügyi intézményekkel a növekedési, foglalkoztatási és ifjúsági stratégiák támogatása terén, az uniós szomszédságpolitika felülvizsgálatának megfelelően, és figyelembe véve a Világbank által szponzorált, több érdekelt felet tömörítő, az ifjúsági foglalkoztatással kapcsolatos problémák megoldását célzó S4YE-program keretében létrejött koalícióval fenntartott partnerkapcsolatokat is;

| 33. | hangsúlyozza a készségek iránti igények előrejelzésével kapcsolatos uniós munka fontosságát, különösen a zöld munkahelyek és az IKT álláshelyek tekintetében, és úgy véli, hogy a rendelkezésre álló vagy előre jelezhető munkalehetőségeknek megfelelő készségeknek továbbra is kiemelt prioritást kell élvezniük az EU és a keleti partnerek számára; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza a készségek iránti igények előrejelzésével kapcsolatos uniós munka fontosságát, különösen a zöld munkahelyek és az IKT álláshelyek tekintetében, és úgy véli, hogy a rendelkezésre álló vagy előre jelezhető munkalehetőségeknek megfelelő készségeknek továbbra is kiemelt prioritást kell élvezniük az EU és a keleti partnerek számára;

| 34. | hangsúlyozza, hogy az ifjúsági és diákcsereprogramok, valamint az új ösztöndíj- és képzési programok kidolgozása tekintetében folytatott együttműködés fokozása, valamint az Erasmus + programban való részvétel megkönnyítése biztosítani a keleti partnerség országaiban élő fiatalok számára, hogy megismerkedjenek az EU-val és fordítva (az EU-ban élő fiatalok pedig megismerhetnék a keleti partnerség országait), így lehetőségeik javulnának, és könnyebben juthatnának munkahelyhez; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy az ifjúsági és diákcsereprogramok, valamint az új ösztöndíj- és képzési programok kidolgozása tekintetében folytatott együttműködés fokozása, valamint az Erasmus + programban való részvétel megkönnyítése biztosítani a keleti partnerség országaiban élő fiatalok számára, hogy megismerkedjenek az EU-val és fordítva (az EU-ban élő fiatalok pedig megismerhetnék a keleti partnerség országait), így lehetőségeik javulnának, és könnyebben juthatnának munkahelyhez;

| 35. | felszólítja az EU-t és a keleti partnerség országainak kormányait az üzleti környezet ösztönzésére, előmozdítására és reformjára; hangsúlyozza a vállalkozói szellem előmozdításának és a kkv-k támogatásának köszönhető fejlődés jelentőségét; ismételten hangsúlyozza, hogy ez az ágazat számos munkalehetőséget teremt, többek között fiatalok számára is; |
| --- | --- |

35.

felszólítja az EU-t és a keleti partnerség országainak kormányait az üzleti környezet ösztönzésére, előmozdítására és reformjára; hangsúlyozza a vállalkozói szellem előmozdításának és a kkv-k támogatásának köszönhető fejlődés jelentőségét; ismételten hangsúlyozza, hogy ez az ágazat számos munkalehetőséget teremt, többek között fiatalok számára is;

| 36. | bátorítja az EU-t és a keleti partnerség országainak kormányait, hogy harmonizálják a digitális környezetet, és támogassák az együttműködésüket jobban szolgáló digitális gazdaság megvalósítására irányuló erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy a digitális gazdaság munkahelyeket teremtene, nem utolsósorban fiatalok számára is; |
| --- | --- |

36.

bátorítja az EU-t és a keleti partnerség országainak kormányait, hogy harmonizálják a digitális környezetet, és támogassák az együttműködésüket jobban szolgáló digitális gazdaság megvalósítására irányuló erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy a digitális gazdaság munkahelyeket teremtene, nem utolsósorban fiatalok számára is;

| 37. | felhívja az EU-t és a keleti partnerség országainak kormányait a mezőgazdaság előmozdítására; hangsúlyozza a mezőgazdasági ágazat komoly jelentőségét; hangsúlyozza, hogy vidéki térségekben a munkahelyteremtéshez korszerűsítésre és a diverzifikációra van szükség, és fiatalokat kell odavonzani ahhoz, hogy hozzájárulásuk révén az ágazat fejlődjön és növekedjen; |
| --- | --- |

37.

felhívja az EU-t és a keleti partnerség országainak kormányait a mezőgazdaság előmozdítására; hangsúlyozza a mezőgazdasági ágazat komoly jelentőségét; hangsúlyozza, hogy vidéki térségekben a munkahelyteremtéshez korszerűsítésre és a diverzifikációra van szükség, és fiatalokat kell odavonzani ahhoz, hogy hozzájárulásuk révén az ágazat fejlődjön és növekedjen;

| 38. | hangsúlyozza, hogy az oktatás minőségének értékelése és a fiataloknak a munkaerőpiacon igényelt készségekkel (képesítésekkel) történő felruházása érdekében rendszeres felméréseket és közvélemény-kutatásokat kell végezni az iskolavégzést követő ifjúsági foglalkoztatás szintjéről (szakmák szerinti lebontásban is), valamint mutatók együttesét kell kidolgozni a fent említett adatok természetének egyértelmű meghatározása érdekében; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy az oktatás minőségének értékelése és a fiataloknak a munkaerőpiacon igényelt készségekkel (képesítésekkel) történő felruházása érdekében rendszeres felméréseket és közvélemény-kutatásokat kell végezni az iskolavégzést követő ifjúsági foglalkoztatás szintjéről (szakmák szerinti lebontásban is), valamint mutatók együttesét kell kidolgozni a fent említett adatok természetének egyértelmű meghatározása érdekében;

| 39. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EKSZ-nek, valamint a tagállamok és a keleti partnerséghez tartozó országok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

39.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EKSZ-nek, valamint a tagállamok és a keleti partnerséghez tartozó országok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0008.

(2)  http://www.euronest.europarl.europa.eu/euronest/webdav/site/mySite/shared/general_documents/third_ordinary_session_2013/Resolutions/resolution_soc_28052013_en.pdf

---

| 15.3.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 99/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 99/24

---

ÁLLÁSFOGLALÁS

az Euronest Parlamenti Közgyűlés állásfoglalása a kelet-európai partnerországokban a nők munkaerőpiaci helyzetéről

(2018/C 99/07)

AZ EURONEST PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS,

| — | tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó csúcstalálkozón (Vilnius, 2013. november 28–29.) „Keleti partnerség: az előrevezető út” címmel elfogadott együttes nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó csúcstalálkozón (Vilnius, 2013. november 28–29.) „Keleti partnerség: az előrevezető út” címmel elfogadott együttes nyilatkozatra,

| — | tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó, 2011. szeptember 29–30-án, Varsóban tartott csúcstalálkozón elfogadott együttes nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó, 2011. szeptember 29–30-án, Varsóban tartott csúcstalálkozón elfogadott együttes nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Parlament 2016. december 13-i állásfoglalására a nők jogairól a keleti partnerség államaiban (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2016. december 13-i állásfoglalására a nők jogairól a keleti partnerség államaiban (1),

| — | tekintettel az „Európai szomszédságpolitika: a partnerség erősítése felé – Az Európai Parlament álláspontja a 2012. évi eredményjelentésekről” című, 2013. október 23-i európai parlamenti állásfoglalásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai szomszédságpolitika: a partnerség erősítése felé – Az Európai Parlament álláspontja a 2012. évi eredményjelentésekről” című, 2013. október 23-i európai parlamenti állásfoglalásra (2),

| — | tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-i alapító okiratára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-i alapító okiratára,

| A. | mivel a Prágai Nyilatkozatnak megfelelően a partnerség a nemzetközi jog elvei és az alapvető értékek – így a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása – melletti elköteleződésen alapul; mivel a rigai nyilatkozat a nemek közötti egyenlőséget mint az „együttműködés ígéretes új területét” említi; |
| --- | --- |

A.

mivel a Prágai Nyilatkozatnak megfelelően a partnerség a nemzetközi jog elvei és az alapvető értékek – így a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása – melletti elköteleződésen alapul; mivel a rigai nyilatkozat a nemek közötti egyenlőséget mint az „együttműködés ígéretes új területét” említi;

| B. | mivel a felülvizsgált európai szomszédságpolitika (ENP) fő elvei a partnerországok közötti nagyobb különbségtétel és a partnerországok nagyobb felelősségvállalása az egyes országok sajátos helyzetének figyelembevételével; |
| --- | --- |

B.

mivel a felülvizsgált európai szomszédságpolitika (ENP) fő elvei a partnerországok közötti nagyobb különbségtétel és a partnerországok nagyobb felelősségvállalása az egyes országok sajátos helyzetének figyelembevételével;

| C. | mivel megfelelő figyelmet kell fordítani a nemek közötti egyenlőségre és valamennyi nő és lány társadalmi szerepvállalásának növelésére irányuló célkitűzésre, amint az az ötödik fenntartható fejlesztési célban is megfogalmazódik; e célokat az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló, 2015. szeptember 25. és 27. között az ENSZ New York-i székházában tartott csúcstalálkozóján hagyták jóvá a 2016–2030-ig tartó időszakra; |
| --- | --- |

C.

mivel megfelelő figyelmet kell fordítani a nemek közötti egyenlőségre és valamennyi nő és lány társadalmi szerepvállalásának növelésére irányuló célkitűzésre, amint az az ötödik fenntartható fejlesztési célban is megfogalmazódik; e célokat az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló, 2015. szeptember 25. és 27. között az ENSZ New York-i székházában tartott csúcstalálkozóján hagyták jóvá a 2016–2030-ig tartó időszakra;

| D. | mivel a nők és férfiak közötti egyenlőség része a kelet-európai partnerországok alkotmányának és jogrendszerének, és az összes ország fenntartások nélkül ratifikálta az e tárgyú fontos nemzetközi egyezmények legtöbbjét; |
| --- | --- |

D.

mivel a nők és férfiak közötti egyenlőség része a kelet-európai partnerországok alkotmányának és jogrendszerének, és az összes ország fenntartások nélkül ratifikálta az e tárgyú fontos nemzetközi egyezmények legtöbbjét;

| E. | mivel a kelet-európai partnerországok stratégiákat, programokat és cselekvési terveket dolgoztak ki a nők helyzetének javítására; |
| --- | --- |

E.

mivel a kelet-európai partnerországok stratégiákat, programokat és cselekvési terveket dolgoztak ki a nők helyzetének javítására;

| F. | mivel a kelet-európai partnerországokban a nők munkaerőpiaci foglalkoztatásának vertikális és horizontális szegregációja továbbra is mélyen gyökerezik a kulturális és társadalmi normákban; mivel a nők viselik a „második műszak”, azaz a nem fizetett háztartási munka terhét is; |
| --- | --- |

F.

mivel a kelet-európai partnerországokban a nők munkaerőpiaci foglalkoztatásának vertikális és horizontális szegregációja továbbra is mélyen gyökerezik a kulturális és társadalmi normákban; mivel a nők viselik a „második műszak”, azaz a nem fizetett háztartási munka terhét is;

| G. | mivel a sztereotípiák negatív hatással lehetnek a nők szerepére, és tükröződhetnek az oktatás és képzés megválasztásában, majd később a munkaerőpiacon is; |
| --- | --- |

G.

mivel a sztereotípiák negatív hatással lehetnek a nők szerepére, és tükröződhetnek az oktatás és képzés megválasztásában, majd később a munkaerőpiacon is;

| H. | mivel, bár az egyes kelet-európai partnerországok között jelentős különbségek vannak a nők elleni erőszak előfordulását tekintve, annak aránya viszonylag magas; mivel az etnikai, például roma kisebbséghez tartozó nők esetében az erőszak kockázata sokkal nagyobb; mivel a roma lányok és nők kettős diszkriminációval néznek szembe, egyrészt a nemük, másrészt etnikai származásuk miatt, és ez megmutatkozik a lakosság többi részéhez viszonyított alacsonyabb képzettségükben, jóval magasabb munkanélküliségi arányukban és rosszabb egészségi állapotukban; |
| --- | --- |

H.

mivel, bár az egyes kelet-európai partnerországok között jelentős különbségek vannak a nők elleni erőszak előfordulását tekintve, annak aránya viszonylag magas; mivel az etnikai, például roma kisebbséghez tartozó nők esetében az erőszak kockázata sokkal nagyobb; mivel a roma lányok és nők kettős diszkriminációval néznek szembe, egyrészt a nemük, másrészt etnikai származásuk miatt, és ez megmutatkozik a lakosság többi részéhez viszonyított alacsonyabb képzettségükben, jóval magasabb munkanélküliségi arányukban és rosszabb egészségi állapotukban;

| I. | mivel Ukrajnában több mint 1,5 millió ember – akiknek kétharmada nő és gyermek – vált belső menekültté a terrorista erők támadásainak kezdete óta, és ők nem férnek hozzá szabadon az egészségügyi ellátáshoz, a lakhatáshoz és a foglalkoztatáshoz; mivel Moldovában a roma lányok átlagosan kevesebb mint négy évet töltenek az iskolában, szemben a nem roma lányokkal, akik 11 évet, ennek okai pedig a korai és a gyermekházasságok, a nem tervezett terhességek és a gyermekgondozási feladatok; |
| --- | --- |

I.

mivel Ukrajnában több mint 1,5 millió ember – akiknek kétharmada nő és gyermek – vált belső menekültté a terrorista erők támadásainak kezdete óta, és ők nem férnek hozzá szabadon az egészségügyi ellátáshoz, a lakhatáshoz és a foglalkoztatáshoz; mivel Moldovában a roma lányok átlagosan kevesebb mint négy évet töltenek az iskolában, szemben a nem roma lányokkal, akik 11 évet, ennek okai pedig a korai és a gyermekházasságok, a nem tervezett terhességek és a gyermekgondozási feladatok;

| J. | mivel az EU és tagállamai elkötelezettek a nőket és lányokat megillető emberi jogok védelme, érvényesítése és gyakorlása mellett; mivel a nemek közötti egyenlőség továbbra is horizontális prioritása az európai szomszédságpolitikának (ENP) és az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköznek (ENI), és mivel a felülvizsgált ENP-nek magában kell foglalnia a civil társadalom fokozott támogatását és a nemek közötti egyenlőség fontosságának újbóli hangsúlyozását; mivel a keleti partnerség terén a civil társadalom nagyon fontos szerepet játszik a nemek közötti egyenlőség megvalósításában; |
| --- | --- |

J.

mivel az EU és tagállamai elkötelezettek a nőket és lányokat megillető emberi jogok védelme, érvényesítése és gyakorlása mellett; mivel a nemek közötti egyenlőség továbbra is horizontális prioritása az európai szomszédságpolitikának (ENP) és az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköznek (ENI), és mivel a felülvizsgált ENP-nek magában kell foglalnia a civil társadalom fokozott támogatását és a nemek közötti egyenlőség fontosságának újbóli hangsúlyozását; mivel a keleti partnerség terén a civil társadalom nagyon fontos szerepet játszik a nemek közötti egyenlőség megvalósításában;

Nemek közötti egyenlőség: normatív keretrendszer

| 1. | hangsúlyozza, hogy valamennyi uniós tagállam és kelet-európai partnerország aláírta és ratifikálta a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményt (CEDAW); |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy valamennyi uniós tagállam és kelet-európai partnerország aláírta és ratifikálta a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetések minden formájának kiküszöböléséről szóló ENSZ-egyezményt (CEDAW);

| 2. | emlékeztet, hogy az egyezmény III. részén belül (10–14. cikk), amely a nők gazdasági és szociális jogait tárgyalja, a 11. cikk kifejezetten a foglalkoztatásról szól: az azonos munkalehetőségekhez, a foglalkozás szabad megválasztásához, az előléptetéshez, a munkahely biztonságához, valamennyi juttatáshoz és szolgálati feltételhez, a szakképzéshez, az egyenlő bérezéshez, a szociális biztonsághoz és a szülési szabadsághoz való jogról, valamint a terhesség miatti elbocsátás tilalmáról; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet, hogy az egyezmény III. részén belül (10–14. cikk), amely a nők gazdasági és szociális jogait tárgyalja, a 11. cikk kifejezetten a foglalkoztatásról szól: az azonos munkalehetőségekhez, a foglalkozás szabad megválasztásához, az előléptetéshez, a munkahely biztonságához, valamennyi juttatáshoz és szolgálati feltételhez, a szakképzéshez, az egyenlő bérezéshez, a szociális biztonsághoz és a szülési szabadsághoz való jogról, valamint a terhesség miatti elbocsátás tilalmáról;

| 3. | továbbá hangsúlyozza, hogy az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikke és 3. cikkének (3) bekezdése a nemek közötti egyenlőséget az EU alapját képező egyik fő alapelvként rögzíti; emlékeztet, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikke kimondja, hogy a nemek közötti egyenlőséget minden területen, így a foglalkoztatás, a munkavégzés és a díjazás területén is biztosítani kell; |
| --- | --- |

3.

továbbá hangsúlyozza, hogy az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. cikke és 3. cikkének (3) bekezdése a nemek közötti egyenlőséget az EU alapját képező egyik fő alapelvként rögzíti; emlékeztet, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartájának 23. cikke kimondja, hogy a nemek közötti egyenlőséget minden területen, így a foglalkoztatás, a munkavégzés és a díjazás területén is biztosítani kell;

| 4. | emlékeztet, hogy az EUSZ 21. cikke hangsúlyozza, hogy az EU nemzetközi szintű fellépése azon elvekre épül, amelyek létrehozását vezérelték; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet, hogy az EUSZ 21. cikke hangsúlyozza, hogy az EU nemzetközi szintű fellépése azon elvekre épül, amelyek létrehozását vezérelték;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az Unió nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatban kidolgozott vívmányai fontos és releváns tényezők ebből a szempontból; hangsúlyozza, hogy ez magában foglalja mind a jogszabályokat, mind pedig az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatát a nemek közötti egyenlőséget érintő kérdésekben; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az Unió nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatban kidolgozott vívmányai fontos és releváns tényezők ebből a szempontból; hangsúlyozza, hogy ez magában foglalja mind a jogszabályokat, mind pedig az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlatát a nemek közötti egyenlőséget érintő kérdésekben;

| 6. | ugyanakkor szilárdan hiszi, hogy mind az Unióban, mind a kelet-európai partnerországokban van még lehetőség fejlődésre a nemek közötti egyenlőség terén, és a bevált gyakorlatok megosztása mindenki számára hasznos lehet; |
| --- | --- |

6.

ugyanakkor szilárdan hiszi, hogy mind az Unióban, mind a kelet-európai partnerországokban van még lehetőség fejlődésre a nemek közötti egyenlőség terén, és a bevált gyakorlatok megosztása mindenki számára hasznos lehet;

Tendenciák a kelet-európai partnerországokban

| 7. | tudatában van annak, hogy a nők munkaerőpiaci helyzete a kelet-európai partnerországokban nemzeti és helyi szinten is eltérő; mindazonáltal úgy véli, hogy közös tendenciák is megfigyelhetők, mint például a férfi/női foglalkoztatottsági ráták közötti viszonylag kis különbség, a magas szintű oktatás és a nők koncentrációja a gazdaság bizonyos ágazataiban; |
| --- | --- |

7.

tudatában van annak, hogy a nők munkaerőpiaci helyzete a kelet-európai partnerországokban nemzeti és helyi szinten is eltérő; mindazonáltal úgy véli, hogy közös tendenciák is megfigyelhetők, mint például a férfi/női foglalkoztatottsági ráták közötti viszonylag kis különbség, a magas szintű oktatás és a nők koncentrációja a gazdaság bizonyos ágazataiban;

| 8. | emlékeztet, hogy a Világgazdasági Fórum nemek közötti globális különbségekről szóló jelentése és annak a gazdaságban való részvétellel és lehetőségekkel foglalkozó alindexe szerint (ez utóbbi több tényező átlagát fejezi ki, beleértve a munkaerőpiaci részvételt és a bérek egyenlőségét) a kelet-európai partnerországok pontszáma 66 (Örményország) és 74 (Moldova) között helyezkedik el, így ezek homogénebb csoportot alkotnak az EU-nál, ahol a pontszámok 67-től (Magyarország) 85-ig (Finnország) terjednek; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet, hogy a Világgazdasági Fórum nemek közötti globális különbségekről szóló jelentése és annak a gazdaságban való részvétellel és lehetőségekkel foglalkozó alindexe szerint (ez utóbbi több tényező átlagát fejezi ki, beleértve a munkaerőpiaci részvételt és a bérek egyenlőségét) a kelet-európai partnerországok pontszáma 66 (Örményország) és 74 (Moldova) között helyezkedik el, így ezek homogénebb csoportot alkotnak az EU-nál, ahol a pontszámok 67-től (Magyarország) 85-ig (Finnország) terjednek;

| 9. | ezért üdvözli a keleti partnerség országaiban a nők viszonylag magas szintű munkaerőpiaci integrációját, amely valószínűleg a közös történelmi háttérnek tudható be; sajnálatosnak tartja viszont, hogy a nők munkaerőpiaci részvétele a jelek szerint csökkent az elmúlt évtizedekben a partnerországokban megfigyelhető retradicionalizációs folyamat eredményeként; |
| --- | --- |

9.

ezért üdvözli a keleti partnerség országaiban a nők viszonylag magas szintű munkaerőpiaci integrációját, amely valószínűleg a közös történelmi háttérnek tudható be; sajnálatosnak tartja viszont, hogy a nők munkaerőpiaci részvétele a jelek szerint csökkent az elmúlt évtizedekben a partnerországokban megfigyelhető retradicionalizációs folyamat eredményeként;

| 10. | hangsúlyozza, hogy bár a kelet-európai partnerországok között még vannak eltérések, az egységes hivatalos statisztikák hiánya hozzájárulhat ahhoz, hogy ezek az eltérések rejtve maradnak, mint például a de facto inaktivitás (a munkaerőpiactól való elszigetelődés) és a hosszú szülési szabadságon lévő, illetve korhatár előtt nyugdíjba vonuló nők elszegényedése; rámutat, hogy ehhez hasonlóan más eltérések is fennállhatnak a munkahely biztonsága, a munkavállalói jogok tiszteletben tartása és a bérezés tekintetében, különösen a formális és informális, illetve magán- és állami szektor között; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy bár a kelet-európai partnerországok között még vannak eltérések, az egységes hivatalos statisztikák hiánya hozzájárulhat ahhoz, hogy ezek az eltérések rejtve maradnak, mint például a de facto inaktivitás (a munkaerőpiactól való elszigetelődés) és a hosszú szülési szabadságon lévő, illetve korhatár előtt nyugdíjba vonuló nők elszegényedése; rámutat, hogy ehhez hasonlóan más eltérések is fennállhatnak a munkahely biztonsága, a munkavállalói jogok tiszteletben tartása és a bérezés tekintetében, különösen a formális és informális, illetve magán- és állami szektor között;

| 11. | sajnálatosnak tartja, hogy a nemek közötti bérszakadék még mindig jelentős, akár az 50 %-ot is elérheti (annak ellenére, hogy a keleti partnerség egyes országaiban a fiatal nők nagyobb arányban részesülnek egyetemi oktatásban, mint a férfiak), és a nők számos kulturális és szociológiai akadályba ütköznek a vezetői állásokhoz való hozzáférés terén, ahogyan ez az Unióban is gyakran előfordul; |
| --- | --- |

11.

sajnálatosnak tartja, hogy a nemek közötti bérszakadék még mindig jelentős, akár az 50 %-ot is elérheti (annak ellenére, hogy a keleti partnerség egyes országaiban a fiatal nők nagyobb arányban részesülnek egyetemi oktatásban, mint a férfiak), és a nők számos kulturális és szociológiai akadályba ütköznek a vezetői állásokhoz való hozzáférés terén, ahogyan ez az Unióban is gyakran előfordul;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a nők vállalkozói tevékenységét emellett akadályozhatják még a sztereotípiák, a tőkéhez és a hálózatépítéshez való korlátozott hozzáférés, a korrupció és olykor a jelentős szabályozási terhek is; úgy véli, hogy – akárcsak az Unióban – a nőknek meg kell küzdeniük a nem fizetett háztartási munka jelentette „második műszakkal” is, amit egyes esetekben tovább súlyosbít a szociális biztonsági programoknak a piacgazdaságra való átállást követő leépítése; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a nők vállalkozói tevékenységét emellett akadályozhatják még a sztereotípiák, a tőkéhez és a hálózatépítéshez való korlátozott hozzáférés, a korrupció és olykor a jelentős szabályozási terhek is; úgy véli, hogy – akárcsak az Unióban – a nőknek meg kell küzdeniük a nem fizetett háztartási munka jelentette „második műszakkal” is, amit egyes esetekben tovább súlyosbít a szociális biztonsági programoknak a piacgazdaságra való átállást követő leépítése;

| 13. | hangsúlyozza továbbá, hogy a munkanélküliség, az alulfoglalkoztatottság, valamint a bizonytalan és alulfizetett állások következtében a nőket tartós elszegényedés fenyegeti; attól tart, hogy ez irreguláris migrációhoz vezethet és ahhoz, hogy a nők embercsempészek és emberkereskedők áldozataivá válnak; hangsúlyozza különösen, hogy a kiszolgáltatott csoportok, például a roma nők nagyobb kockázatnak vannak kitéve, és az emberkereskedelemnek áldozatul esett roma nők vagy gyermekek közül csak nagyon kevesen jelentik fel az emberkereskedőt a hatóságoknál vagy fordulnak az áldozatsegítő prevenciós és áldozatvédő szolgálatokhoz; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza továbbá, hogy a munkanélküliség, az alulfoglalkoztatottság, valamint a bizonytalan és alulfizetett állások következtében a nőket tartós elszegényedés fenyegeti; attól tart, hogy ez irreguláris migrációhoz vezethet és ahhoz, hogy a nők embercsempészek és emberkereskedők áldozataivá válnak; hangsúlyozza különösen, hogy a kiszolgáltatott csoportok, például a roma nők nagyobb kockázatnak vannak kitéve, és az emberkereskedelemnek áldozatul esett roma nők vagy gyermekek közül csak nagyon kevesen jelentik fel az emberkereskedőt a hatóságoknál vagy fordulnak az áldozatsegítő prevenciós és áldozatvédő szolgálatokhoz;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a visszaélés és a hátrányos megkülönböztetés nagy kockázata fenyegeti azokat a kelet-európai partnerországokból munkavállalási céllal érkező, különböző kategóriákba tartozó migráns nőket, akik alacsony fizetésért dolgoznak, és lehet, hogy soha nem lesznek jogosultak állandó letelepedési engedélyért vagy állampolgárságért folyamodni, míg a migráns szakmunkások ezt megtehetik a foglalkoztatás szerinti országban; attól tart, hogy ez súlyos problémákat okozhat az egészségügyi, többek között a reproduktív egészségügyi szolgáltatások igénybevétele terén, mivel a biztosítási vagy nemzeti egészségbiztosítási rendszerek számukra nem elérhetők, vagy az ellátást nem tudják megfizetni; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a visszaélés és a hátrányos megkülönböztetés nagy kockázata fenyegeti azokat a kelet-európai partnerországokból munkavállalási céllal érkező, különböző kategóriákba tartozó migráns nőket, akik alacsony fizetésért dolgoznak, és lehet, hogy soha nem lesznek jogosultak állandó letelepedési engedélyért vagy állampolgárságért folyamodni, míg a migráns szakmunkások ezt megtehetik a foglalkoztatás szerinti országban; attól tart, hogy ez súlyos problémákat okozhat az egészségügyi, többek között a reproduktív egészségügyi szolgáltatások igénybevétele terén, mivel a biztosítási vagy nemzeti egészségbiztosítási rendszerek számukra nem elérhetők, vagy az ellátást nem tudják megfizetni;

Az EU és a kelet-európai partnerországok e területen folytatott együttműködése

| 15. | üdvözli, hogy az ENP 2014–2020 közötti stratégiai prioritásain belül a nemek közötti egyenlőséget horizontális kérdésként kezelik, amellyel foglalkozni kell és amelyet érvényesíteni kell valamennyi kapcsolódó tevékenységben; |
| --- | --- |

15.

üdvözli, hogy az ENP 2014–2020 közötti stratégiai prioritásain belül a nemek közötti egyenlőséget horizontális kérdésként kezelik, amellyel foglalkozni kell és amelyet érvényesíteni kell valamennyi kapcsolódó tevékenységben;

| 16. | továbbá üdvözli, hogy (Belarusz kivételével) a keleti partnerség összes országára vonatkozó ENP cselekvési terv kitér a nemek közötti egyenlőségre az uniós normákhoz való fokozatos közeledés céljával; |
| --- | --- |

16.

továbbá üdvözli, hogy (Belarusz kivételével) a keleti partnerség összes országára vonatkozó ENP cselekvési terv kitér a nemek közötti egyenlőségre az uniós normákhoz való fokozatos közeledés céljával;

| 17. | ösztönzőnek találja, hogy az Ukrajnával, Moldovával és Grúziával kötött társulási megállapodások egyaránt tartalmaznak a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cikkeket, és felsorolják azokat az uniós irányelveket, amelyekkel az országoknak összhangba kell hozniuk jogszabályaikat az elkövetkező években; hangsúlyozza annak értékét, hogy bizonyos jogokra az egész európai kontinens kollektív vívmányaiban gyökerező jogokként tekintenek olyan témákban, mint a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód, a szülői szabadság, a várandós munkavállalók munkahelyi biztonsága és egészségvédelme javításának ösztönzése és a szociális biztonságot érintő kérdések; |
| --- | --- |

17.

ösztönzőnek találja, hogy az Ukrajnával, Moldovával és Grúziával kötött társulási megállapodások egyaránt tartalmaznak a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cikkeket, és felsorolják azokat az uniós irányelveket, amelyekkel az országoknak összhangba kell hozniuk jogszabályaikat az elkövetkező években; hangsúlyozza annak értékét, hogy bizonyos jogokra az egész európai kontinens kollektív vívmányaiban gyökerező jogokként tekintenek olyan témákban, mint a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód, a szülői szabadság, a várandós munkavállalók munkahelyi biztonsága és egészségvédelme javításának ösztönzése és a szociális biztonságot érintő kérdések;

| 18. | hangsúlyozza ugyanakkor, hogy ezek az elemek hiányoznak azokból a partnerségi és együttműködési megállapodásokból, amelyeket a Bizottság tárgyalt meg Örményországgal és Azerbajdzsánnal a 90-es évek végén; üdvözli a 2017 novemberében Brüsszelben aláírandó, az EU és Örményország közötti átfogó és megerősített, parafált partnerségi megállapodást, valamint az EU és Azerbajdzsán közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodásra irányuló jelenlegi tárgyalásokat, és bízik abban, hogy az új megállapodásokban a nemi dimenzió is megjelenik majd; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza ugyanakkor, hogy ezek az elemek hiányoznak azokból a partnerségi és együttműködési megállapodásokból, amelyeket a Bizottság tárgyalt meg Örményországgal és Azerbajdzsánnal a 90-es évek végén; üdvözli a 2017 novemberében Brüsszelben aláírandó, az EU és Örményország közötti átfogó és megerősített, parafált partnerségi megállapodást, valamint az EU és Azerbajdzsán közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodásra irányuló jelenlegi tárgyalásokat, és bízik abban, hogy az új megállapodásokban a nemi dimenzió is megjelenik majd;

| 19. | emlékeztet, hogy a keleti partnerség országaiban a nők társadalmi szerepvállalásának növelésére és a nemek közötti egyenlőség előmozdítására irányuló egyedi projekteket jelenleg a demokrácia és az emberi jogok európai eszközén (EIDHR) és az ENI-n keresztül finanszírozzák, és az uniós regionális segítségnyújtás fő területei a nők vállalkozói tevékenységének nemzeti szakpolitikák tervezése révén történő előmozdítása, a női vállalkozók és nők által vezetett kkv-k szövetségeinek támogatása, valamint a coaching és a mentorálás; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet, hogy a keleti partnerség országaiban a nők társadalmi szerepvállalásának növelésére és a nemek közötti egyenlőség előmozdítására irányuló egyedi projekteket jelenleg a demokrácia és az emberi jogok európai eszközén (EIDHR) és az ENI-n keresztül finanszírozzák, és az uniós regionális segítségnyújtás fő területei a nők vállalkozói tevékenységének nemzeti szakpolitikák tervezése révén történő előmozdítása, a női vállalkozók és nők által vezetett kkv-k szövetségeinek támogatása, valamint a coaching és a mentorálás;

Előretekintés: a jövőbeli fellépések lehetséges prioritásai

| 20. | felhívja az EU-t és a kelet-európai partnerországokat, hogy kifejezetten ismerjék el a nemek közötti egyenlőséget mint közös, alapvető értéket, annak megvalósítását pedig mint együttműködésük egyik célját; hangsúlyozza, hogy míg a legtöbb kihívás hasonló jelleget ölt az Unióban és a partnerországokban, a politikai ösztönzés segíthet abban, hogy a nők jogait és a nemek közötti egyenlőséget a keleti partnerség egyik politikai prioritásává emeljék; |
| --- | --- |

20.

felhívja az EU-t és a kelet-európai partnerországokat, hogy kifejezetten ismerjék el a nemek közötti egyenlőséget mint közös, alapvető értéket, annak megvalósítását pedig mint együttműködésük egyik célját; hangsúlyozza, hogy míg a legtöbb kihívás hasonló jelleget ölt az Unióban és a partnerországokban, a politikai ösztönzés segíthet abban, hogy a nők jogait és a nemek közötti egyenlőséget a keleti partnerség egyik politikai prioritásává emeljék;

| 21. | hangsúlyozza, hogy ezért vezérelvként és közös prioritásként kell elismerni az olyan kulcsfontosságú értékeket, mint az egyenlő mértékű gazdasági függetlenség, az „egyenlő munkáért vagy egyenlő értékű munkáért egyenlő bért” elv és a nemek közötti egyenlőség a döntéshozatalban; felhívja a kelet-európai partnerországokat, hogy a nők foglalkoztatása útjában álló akadályok megszüntetése és a nemek közötti nyugdíjszakadék csökkentése érdekében fontolják meg a munka és a magánélet közötti egyensúlyt célzó intézkedések bevezetését; hangsúlyozza továbbá, hogy felül kell vizsgálni a nők bizonyos munkakörökben történő foglalkoztatását tiltó elavult jogszabályokat, mivel azok szükségtelenül korlátozzák a nők bizonyos szakmákhoz és munkakörökhöz való hozzáférését; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy ezért vezérelvként és közös prioritásként kell elismerni az olyan kulcsfontosságú értékeket, mint az egyenlő mértékű gazdasági függetlenség, az „egyenlő munkáért vagy egyenlő értékű munkáért egyenlő bért” elv és a nemek közötti egyenlőség a döntéshozatalban; felhívja a kelet-európai partnerországokat, hogy a nők foglalkoztatása útjában álló akadályok megszüntetése és a nemek közötti nyugdíjszakadék csökkentése érdekében fontolják meg a munka és a magánélet közötti egyensúlyt célzó intézkedések bevezetését; hangsúlyozza továbbá, hogy felül kell vizsgálni a nők bizonyos munkakörökben történő foglalkoztatását tiltó elavult jogszabályokat, mivel azok szükségtelenül korlátozzák a nők bizonyos szakmákhoz és munkakörökhöz való hozzáférését;

| 22. | határozottan ösztönöz a nők munkaerőpiaci jogainak erősítését célzó valamennyi fellépést, beleértve a meglévő jogi keretrendszer hatékony alkalmazását, a nemek közötti egyenlőség előmozdítását, a nők vállalkozói tevékenységét ösztönző intézkedéseket, a nők helyzetével kapcsolatos figyelemfelhívó kampányokat, a jobb adatgyűjtést, az adatok kiértékelését és nyomon követését egyedi igényekre szabott intézkedések kezdeményezése céljából, valamint a női hálózatok és alulról építkező szervezetek támogatását; rámutat, hogy a nők előtt megnyíló új lehetőségeket össze lehetne kapcsolni a keleti partnerség országaiban a digitalizáció és a közösségi gazdaság fejlesztésével; |
| --- | --- |

22.

határozottan ösztönöz a nők munkaerőpiaci jogainak erősítését célzó valamennyi fellépést, beleértve a meglévő jogi keretrendszer hatékony alkalmazását, a nemek közötti egyenlőség előmozdítását, a nők vállalkozói tevékenységét ösztönző intézkedéseket, a nők helyzetével kapcsolatos figyelemfelhívó kampányokat, a jobb adatgyűjtést, az adatok kiértékelését és nyomon követését egyedi igényekre szabott intézkedések kezdeményezése céljából, valamint a női hálózatok és alulról építkező szervezetek támogatását; rámutat, hogy a nők előtt megnyíló új lehetőségeket össze lehetne kapcsolni a keleti partnerség országaiban a digitalizáció és a közösségi gazdaság fejlesztésével;

| 23. | kiemeli, hogy szükség van egy, a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő, jogokon alapuló, egyenlőségre és megkülönböztetésmentességre épülő szakpolitika megfogalmazására, a migráció valamennyi szempontjának és fázisának szabályozására és kezelésére, valamint a női migráns munkavállalók külföldi munkalehetőségekhez való hozzáférésének megkönnyítésére, elősegítve ezáltal a biztonságos migrációt és biztosítva a női migráns munkavállalók jogainak védelmét; felhívja a kelet-európai partnerországokat, hogy alakítsák ki, illetve felügyeljék azokat az átfogó társadalmi-gazdasági, pszichológiai és jogi szolgáltatásokat, amelyek célja a származási országukba visszatérő nők visszailleszkedésének elősegítése; |
| --- | --- |

23.

kiemeli, hogy szükség van egy, a nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő, jogokon alapuló, egyenlőségre és megkülönböztetésmentességre épülő szakpolitika megfogalmazására, a migráció valamennyi szempontjának és fázisának szabályozására és kezelésére, valamint a női migráns munkavállalók külföldi munkalehetőségekhez való hozzáférésének megkönnyítésére, elősegítve ezáltal a biztonságos migrációt és biztosítva a női migráns munkavállalók jogainak védelmét; felhívja a kelet-európai partnerországokat, hogy alakítsák ki, illetve felügyeljék azokat az átfogó társadalmi-gazdasági, pszichológiai és jogi szolgáltatásokat, amelyek célja a származási országukba visszatérő nők visszailleszkedésének elősegítése;

| 24. | úgy véli, hogy az apák gyermekeik felnevelésében betöltött szerepének erősítése javíthatja és elősegítheti a munka és a magánélet közötti egyensúlyt, mind a férfiak, mind a nők esetében; rámutat, hogy valamennyi munkavállalói kategóriában ösztönözni kell a szabadságok férfiak és nők által egyenlő mértékben történő igénybevételét a nők munkaerőpiaci hozzáférésének és pozíciójának javítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a gyermeknevelést támogató rendszereknek, többek között a családi és gyermekellátásnak elegendőnek kell lenniük ahhoz, hogy a nők fenn tudjanak tartani egy önálló háztartást; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy az apák gyermekeik felnevelésében betöltött szerepének erősítése javíthatja és elősegítheti a munka és a magánélet közötti egyensúlyt, mind a férfiak, mind a nők esetében; rámutat, hogy valamennyi munkavállalói kategóriában ösztönözni kell a szabadságok férfiak és nők által egyenlő mértékben történő igénybevételét a nők munkaerőpiaci hozzáférésének és pozíciójának javítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a gyermeknevelést támogató rendszereknek, többek között a családi és gyermekellátásnak elegendőnek kell lenniük ahhoz, hogy a nők fenn tudjanak tartani egy önálló háztartást;

| 25. | hangsúlyozza, hogy a parlamenti képviselők valamennyi oldalon szorosabban nyomon követhetnék a nemi jellegű kérdéseket; ez irányulhatna az uniós vívmányok végrehajtására, vagyis annak biztosítására, hogy a vonatkozó irányelveket megfelelően alkalmazzák az EU-val társulási megállapodást aláírt három országban (Grúzia, Moldova és Ukrajna), valamint hogy a képviselők szorosan nyomon követik az idejétmúlt partnerségi és együttműködési megállapodások felváltását célzó, folyamatban lévő tárgyalásokat annak érdekében, hogy az „új generációs” szövegekbe is hasonló rendelkezések kerüljenek; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy a parlamenti képviselők valamennyi oldalon szorosabban nyomon követhetnék a nemi jellegű kérdéseket; ez irányulhatna az uniós vívmányok végrehajtására, vagyis annak biztosítására, hogy a vonatkozó irányelveket megfelelően alkalmazzák az EU-val társulási megállapodást aláírt három országban (Grúzia, Moldova és Ukrajna), valamint hogy a képviselők szorosan nyomon követik az idejétmúlt partnerségi és együttműködési megállapodások felváltását célzó, folyamatban lévő tárgyalásokat annak érdekében, hogy az „új generációs” szövegekbe is hasonló rendelkezések kerüljenek;

| 26. | hangsúlyozza, hogy míg a nemek közötti egyenlőség az ENP és az ENI horizontális alapelve, pontosabb és mérhetőbb célkitűzések elérésére kell törekedni, tekintettel többek között a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó új, 2016–2020-as cselekvési tervre is; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy míg a nemek közötti egyenlőség az ENP és az ENI horizontális alapelve, pontosabb és mérhetőbb célkitűzések elérésére kell törekedni, tekintettel többek között a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó új, 2016–2020-as cselekvési tervre is;

| 27. | arra szólít fel, hogy a felülvizsgált ENP-n belül az országspecifikus jelentések a partnerországokkal együtt megállapított prioritásokra koncentráljanak, többek között a nemek közötti egyenlőségre; e célok elérése érdekében javasolja a kelet-európai partnerországokban élő nők helyzetével kapcsolatos harmonizált adatok gyűjtését az ENI-n keresztül, mégpedig a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE) által kidolgozott, nemek közötti egyenlőségre vonatkozó mutató bevezetése révén; |
| --- | --- |

27.

arra szólít fel, hogy a felülvizsgált ENP-n belül az országspecifikus jelentések a partnerországokkal együtt megállapított prioritásokra koncentráljanak, többek között a nemek közötti egyenlőségre; e célok elérése érdekében javasolja a kelet-európai partnerországokban élő nők helyzetével kapcsolatos harmonizált adatok gyűjtését az ENI-n keresztül, mégpedig a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE) által kidolgozott, nemek közötti egyenlőségre vonatkozó mutató bevezetése révén;

| 28. | hangsúlyozza, hogy az Uniónak több energiát kell fordítania a partnerországoknak való segítségnyújtásra, összhangban ezen országoknak a nők helyzetének javítására irányuló stratégiáival, programjaival vagy cselekvési terveivel, továbbá rendelkezésre kell bocsátania szakértelmét a munkaügyi jogszabályok nemek közötti egyenlőségre vonatkozó kiigazítása, illetve a nők munkaerő-piacon és a döntéshozatalban való részvételének előmozdítása során; hangsúlyozza továbbá, hogy égető szükség van a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére a nemek közötti egyenlőség elérését célzó stratégiaként, valamint pozitív intézkedésekre az európai szomszédságpolitika nemzeti cselekvési terveinek részeként; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az Uniónak több energiát kell fordítania a partnerországoknak való segítségnyújtásra, összhangban ezen országoknak a nők helyzetének javítására irányuló stratégiáival, programjaival vagy cselekvési terveivel, továbbá rendelkezésre kell bocsátania szakértelmét a munkaügyi jogszabályok nemek közötti egyenlőségre vonatkozó kiigazítása, illetve a nők munkaerő-piacon és a döntéshozatalban való részvételének előmozdítása során; hangsúlyozza továbbá, hogy égető szükség van a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére a nemek közötti egyenlőség elérését célzó stratégiaként, valamint pozitív intézkedésekre az európai szomszédságpolitika nemzeti cselekvési terveinek részeként;

| 29. | úgy véli, hogy lehetséges növelni a döntéshozatali folyamatokban részt vevő nők számát, elsősorban politikai szinten, mégpedig a kelet-európai partnerországok politikai kultúrájának megváltoztatásával és a pártalapításra vonatkozó bevált európai gyakorlatok alkalmazásával; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy lehetséges növelni a döntéshozatali folyamatokban részt vevő nők számát, elsősorban politikai szinten, mégpedig a kelet-európai partnerországok politikai kultúrájának megváltoztatásával és a pártalapításra vonatkozó bevált európai gyakorlatok alkalmazásával;

| 30. | hangsúlyozza az említett stratégiák, programok és cselekvési tervek hatékony megvalósításának szükségességét és azt, hogy a kelet-európai partnerországok nemzeti parlamentjeihez minden évben egy nyomonkövetési jelentést kell benyújtani, amelyet meg kell osztani az Euronest Parlamenti Közgyűléssel; ösztönzi a nemi kérdésekhez kapcsolódó kísérő rendezvények szervezését a keleti partnerség csúcstalálkozóival párhuzamosan, a politikai láthatóságra való tekintettel; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza az említett stratégiák, programok és cselekvési tervek hatékony megvalósításának szükségességét és azt, hogy a kelet-európai partnerországok nemzeti parlamentjeihez minden évben egy nyomonkövetési jelentést kell benyújtani, amelyet meg kell osztani az Euronest Parlamenti Közgyűléssel; ösztönzi a nemi kérdésekhez kapcsolódó kísérő rendezvények szervezését a keleti partnerség csúcstalálkozóival párhuzamosan, a politikai láthatóságra való tekintettel;

| 31. | arra szólít fel, hogy a nők jogait és a nemek közötti egyenlőséghez kapcsolódó kérdéseket következetesen építsék be valamennyi rendszeres politikai és emberi jogi párbeszédbe, a javasolt fellépésekkel együtt; |
| --- | --- |

31.

arra szólít fel, hogy a nők jogait és a nemek közötti egyenlőséghez kapcsolódó kérdéseket következetesen építsék be valamennyi rendszeres politikai és emberi jogi párbeszédbe, a javasolt fellépésekkel együtt;

| 32. | ösztönzi a tagállamokat, hogy alakítsanak ki szorosabb két- és többoldalú kapcsolatokat a kelet-európai partnerországokkal, és aktívan vegyenek részt az átmeneti segítségnyújtásban, a technikai támogatásban és a tapasztalatok megosztásában; úgy véli, hogy a kelet-európai partnerországokhoz földrajzilag közel elhelyezkedő tagállamok fontos szerepet tölthetnek be a szorosabb kapcsolatok elősegítésében és a többi tagállam partnerségekbe való bevonásában; hangsúlyozza a nők szakmai oktatásának és képzésének fontos szerepét; ösztönzi a nők minőségi munkahelyeken való foglalkoztatását támogató beruházások növelését, különösen azokban az ágazatokban és munkakörökben, ahol a nők alulreprezentáltak; |
| --- | --- |

32.

ösztönzi a tagállamokat, hogy alakítsanak ki szorosabb két- és többoldalú kapcsolatokat a kelet-európai partnerországokkal, és aktívan vegyenek részt az átmeneti segítségnyújtásban, a technikai támogatásban és a tapasztalatok megosztásában; úgy véli, hogy a kelet-európai partnerországokhoz földrajzilag közel elhelyezkedő tagállamok fontos szerepet tölthetnek be a szorosabb kapcsolatok elősegítésében és a többi tagállam partnerségekbe való bevonásában; hangsúlyozza a nők szakmai oktatásának és képzésének fontos szerepét; ösztönzi a nők minőségi munkahelyeken való foglalkoztatását támogató beruházások növelését, különösen azokban az ágazatokban és munkakörökben, ahol a nők alulreprezentáltak;

| 33. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint a tagállamok és a kelet-európai partnerországok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

33.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Európai Parlament elnökének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint a tagállamok és a kelet-európai partnerországok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0487.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0446.

---