# Eiropas Savienības C 86/2018

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 86 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 61. gadagājums2018. gada 6. marts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 86

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

61. gadagājums2018. gada 6. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2016.–2017. GADA SESIJA2016. gada 6.–9. jūnija sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 225, 13.7.2017 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2016.–2017. GADA SESIJA2016. gada 6.–9. jūnija sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 225, 13.7.2017 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 225, 13.7.2017 .

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2016. gada 7. jūnija |
| 2018/C 86/01 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūcija par ES 2015. gada ziņojumu par politikas saskaņotību attīstībai (2015/2317(INI)) | 2 |
| 2018/C 86/02 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūcija par Jauno aliansi pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā (2015/2277(INI)) | 10 |
| 2018/C 86/03 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnijā rezolūcija par Starptautisko grāmatvedības standartu (IAS) izvērtējumu un Starptautisko Finanšu pārskatu standartu fonda (IFRS fonds), Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) un Sabiedrības interešu uzraudzības padomes (PIOB) darbībām (2016/2006(INI)) | 24 |
| 2018/C 86/04 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūcija par miera atbalsta operācijām — ES sadarbība ar ANO un Āfrikas Savienību (2015/2275(INI)) | 33 |
| 2018/C 86/05 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūcija par negodīgu tirdzniecības praksi pārtikas piegādes ķēdē (2015/2065(INI)) | 40 |
| 2018/C 86/06 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūcija par tehnoloģiskiem risinājumiem ilgtspējīgai lauksaimniecībai Eiropas Savienībā (2015/2225(INI)) | 51 |
| 2018/C 86/07 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūcija par inovācijas un ekonomiskās attīstības veicināšanu Eiropas lauku saimniecību turpmākajā pārvaldībā (2015/2227(INI)) | 62 |
| | Trešdiena, 2016. gada 8. jūnija |
| 2018/C 86/08 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses (05431/2015 – C8-0061/2015 – 2013/0041(NLE) – 2015/2234(INI)) | 72 |
| 2018/C 86/09 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par turpmākiem pasākumiem saistībā ar Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. februāra rezolūciju par ASV Senāta ziņojumu par CIP veikto spīdzināšanu (2016/2573(RSP)) | 77 |
| 2018/C 86/10 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par kosmosa izmantošanas spējām Eiropas drošībai un aizsardzībai (2015/2276(INI)) | 84 |
| 2018/C 86/11 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par kosmosa tirgus apguvi (2016/2731(RSP)) | 95 |
| 2018/C 86/12 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par stāvokli Venecuēlā (2016/2699(RSP)) | 101 |
| 2018/C 86/13 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par vielām, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus — stāvoklis pēc Eiropas Savienības Vispārējās tiesas 2015. gada 16. decembra sprieduma (2016/2747(RSP)) | 105 |
| 2018/C 86/14 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs modifikācijas gadījumi Bt11, MIR162, MIR604 un GA21, sastāv vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumus 2010/426/ES, 2011/893/ES, 2011/892/ES un 2011/894/ES (D044931/01 – 2016/2682(RSP)) | 108 |
| 2018/C 86/15 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (D044927/02 – 2016/2683(RSP)) | 111 |
| | Ceturtdiena, 2016. gada 9. jūnija |
| 2018/C 86/16 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 9. jūnija rezolūcija par Kambodžu (2016/2753(RSP)) | 114 |
| 2018/C 86/17 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 9. jūnija rezolūcija par Tadžikistānu, pārliecības dēļ ieslodzīto personu stāvokli (2016/2754(RSP)) | 118 |
| 2018/C 86/18 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 9. jūnija rezolūcija par Vjetnamu (2016/2755(RSP)) | 122 |
| 2018/C 86/19 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 9. jūnija rezolūcija par atklātu, efektīvu un neatkarīgu Eiropas pārvaldību (2016/2610(RSP)) | 126 |
| 2018/C 86/20 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 9. jūnija rezolūcija par Eiropas dzelzceļa apgādes nozares konkurētspēju (2015/2887(RSP)) | 140 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2016. gada 7. jūnija

2018/C 86/01

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūcija par ES 2015. gada ziņojumu par politikas saskaņotību attīstībai (2015/2317(INI))

2

2018/C 86/02

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūcija par Jauno aliansi pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā (2015/2277(INI))

10

2018/C 86/03

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnijā rezolūcija par Starptautisko grāmatvedības standartu (IAS) izvērtējumu un Starptautisko Finanšu pārskatu standartu fonda (IFRS fonds), Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) un Sabiedrības interešu uzraudzības padomes (PIOB) darbībām (2016/2006(INI))

24

2018/C 86/04

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūcija par miera atbalsta operācijām — ES sadarbība ar ANO un Āfrikas Savienību (2015/2275(INI))

33

2018/C 86/05

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūcija par negodīgu tirdzniecības praksi pārtikas piegādes ķēdē (2015/2065(INI))

40

2018/C 86/06

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūcija par tehnoloģiskiem risinājumiem ilgtspējīgai lauksaimniecībai Eiropas Savienībā (2015/2225(INI))

51

2018/C 86/07

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūcija par inovācijas un ekonomiskās attīstības veicināšanu Eiropas lauku saimniecību turpmākajā pārvaldībā (2015/2227(INI))

62

Trešdiena, 2016. gada 8. jūnija

2018/C 86/08

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses (05431/2015 – C8-0061/2015 – 2013/0041(NLE) – 2015/2234(INI))

72

2018/C 86/09

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par turpmākiem pasākumiem saistībā ar Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. februāra rezolūciju par ASV Senāta ziņojumu par CIP veikto spīdzināšanu (2016/2573(RSP))

77

2018/C 86/10

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par kosmosa izmantošanas spējām Eiropas drošībai un aizsardzībai (2015/2276(INI))

84

2018/C 86/11

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par kosmosa tirgus apguvi (2016/2731(RSP))

95

2018/C 86/12

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par stāvokli Venecuēlā (2016/2699(RSP))

101

2018/C 86/13

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par vielām, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus — stāvoklis pēc Eiropas Savienības Vispārējās tiesas 2015. gada 16. decembra sprieduma (2016/2747(RSP))

105

2018/C 86/14

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs modifikācijas gadījumi Bt11, MIR162, MIR604 un GA21, sastāv vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumus 2010/426/ES, 2011/893/ES, 2011/892/ES un 2011/894/ES (D044931/01 – 2016/2682(RSP))

108

2018/C 86/15

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (D044927/02 – 2016/2683(RSP))

Dianthus caryophyllus

111

Ceturtdiena, 2016. gada 9. jūnija

2018/C 86/16

Eiropas Parlamenta 2016. gada 9. jūnija rezolūcija par Kambodžu (2016/2753(RSP))

114

2018/C 86/17

Eiropas Parlamenta 2016. gada 9. jūnija rezolūcija par Tadžikistānu, pārliecības dēļ ieslodzīto personu stāvokli (2016/2754(RSP))

118

2018/C 86/18

Eiropas Parlamenta 2016. gada 9. jūnija rezolūcija par Vjetnamu (2016/2755(RSP))

122

2018/C 86/19

Eiropas Parlamenta 2016. gada 9. jūnija rezolūcija par atklātu, efektīvu un neatkarīgu Eiropas pārvaldību (2016/2610(RSP))

126

2018/C 86/20

Eiropas Parlamenta 2016. gada 9. jūnija rezolūcija par Eiropas dzelzceļa apgādes nozares konkurētspēju (2015/2887(RSP))

140

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2016. gada 7. jūnija |
| 2018/C 86/21 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijas par tabakas kontroli Protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu, izņemot tā noteikumus, kuri ir Līguma par Eiropas Savienības darbību Trešās daļas V sadaļas darbības jomā (14384/2015 – C8-0118/2016 – 2015/0101(NLE)) | 147 |
| 2018/C 86/22 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu 3. pārstrādāto redakciju ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (Pārskatītais 1958. gada nolīgums) (13954/2015 – C8-0112/2016 – 2015/0249(NLE)) | 148 |
| 2018/C 86/23 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu papildprotokolu Tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (12594/2014 – C8-0180/2015 – 2014/0234(NLE)) | 149 |
| 2018/C 86/24 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko atļauj ciešāku sadarbību attiecībā uz jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem un nolēmumu atzīšanu un izpildi starptautisku pāru mantisko attiecību jomā, aptverot gan laulāto mantiskās attiecības, gan reģistrētu partnerattiecību mantiskās sekas (08112/2016 – C8-0184/2016 – 2016/0061(NLE)) | 150 |
| 2018/C 86/25 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijas par tabakas kontroli Protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu attiecībā uz tā noteikumiem par pienākumiem, kas saistīti ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un noziedzīgu nodarījumu definēšanu (14387/2015 – C8-0119/2016 – 2015/0100(NLE)) | 151 |
| 2018/C 86/26 | P8_TA(2016)0243Finanšu instrumentu tirgi ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz konkrētiem datumiem groza Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem (COM(2016)0056 – C8-0026/2016 – 2016/0033(COD))P8_TC1-COD(2016)0033Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 7. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/..., ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem | 152 |
| 2018/C 86/27 | P8_TA(2016)0244Finanšu instrumentu tirgi, ļaunprātīga tirgus izmantošana un vērtspapīru norēķini ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz konkrētiem datumiem groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (COM(2016)0057 – C8-0027/2016 – 2016/0034(COD))P8_TC1-COD(2016)0034Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 7. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem | 153 |
| 2018/C 86/28 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija lēmums par priekšlikumu iecelt Rimantas Šadžius par Revīzijas palātas locekli (C8-0126/2016 – 2016/0805(NLE)) | 154 |
| | Trešdiena, 2016. gada 8. jūnija |
| 2018/C 86/29 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija lēmums par Izmeklēšanas komitejas izveidi, kuras uzdevums ir pārbaudīt apgalvojumus par iespējamiem pārkāpumiem un administratīvām kļūmēm Savienības tiesību aktu piemērošanā attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, šīs komitejas kompetenci, skaitlisko sastāvu un pilnvaru termiņu (2016/2726(RSO)) | 155 |
| 2018/C 86/30 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Palau Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (12080/2015 – C8-0400/2015 – 2015/0193(NLE)) | 159 |
| 2018/C 86/31 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Tongas Karalisti par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (12089/2015 – C8-0374/2015 – 2015/0196(NLE)) | 160 |
| 2018/C 86/32 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kolumbijas Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (12095/2015 – C8-0390/2015 – 2015/0201(NLE)) | 161 |
| 2018/C 86/33 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu nolīgumu Deklarācijas par tirdzniecības paplašināšanu ar informācijas tehnoloģiju izstrādājumiem (ITN) veidā (06925/2016 – C8-0141/2016 – 2016/0067(NLE)) | 162 |
| 2018/C 86/34 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par kontroles pasākumu piemērošanu jaunajai psihoaktīvajai vielai 1-fenil-2-(1-pirolidīn-1-il)-pentān-1-ons (α-pirolidīnvalerofenons jeb α-PVP) (15386/2015 – C8-0115/2016 – 2015/0309(CNS)) | 163 |
| 2018/C 86/35 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai dalībvalstis Eiropas Savienības interesēs ratificētu Starptautiskās konvencijas par atbildību un kaitējuma kompensāciju sakarā ar bīstamu un kaitīgu vielu pārvadāšanu pa jūru 2010. gada protokolu un pievienotos tam, izņemot attiecībā uz aspektiem, kas saistīti ar tiesu iestāžu sadarbību civillietās (13806/2015 – C8-0410/2015 – 2015/0135(NLE)) | 164 |
| 2018/C 86/36 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai dalībvalstis Eiropas Savienības interesēs ratificētu Starptautiskās konvencijas par atbildību un kaitējuma kompensāciju sakarā ar bīstamu un kaitīgu vielu pārvadāšanu pa jūru 2010. gada protokolu un pievienotos tam attiecībā uz aspektiem, kas saistīti ar tiesu iestāžu sadarbību civillietās (14112/2015 – C8-0409/2015 – 2015/0136(NLE)) | 168 |
| 2018/C 86/37 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (13085/2014 – C8-0009/2015 – 2014/0224(NLE)) | 172 |
| 2018/C 86/38 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses (05431/2015 – C8-0061/2015 – 2013/0441(NLE)) | 173 |
| 2018/C 86/39 | P8_TA(2016)0264Makrofinansiālā palīdzība Tunisijai ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko piešķir turpmāku makrofinansiālo palīdzību Tunisijai (COM(2016)0067 – C8-0032/2016 – 2016/0039(COD))P8_TC1-COD(2016)0039Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 8. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2016/..., ar ko piešķir turpmāku makrofinansiālo palīdzību Tunisijai | 174 |
| 2018/C 86/40 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko paredz noteikumus tādas nodokļu apiešanas prakses novēršanai, kas tieši ietekmē iekšējā tirgus darbību (COM(2016)0026 – C8-0031/2016 – 2016/0011(CNS)) | 176 |
| | Ceturtdiena, 2016. gada 9. jūnija |
| 2018/C 86/41 | Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2016. gada 17. maija deleģēto regulu, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 596/2014 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par atbilstošiem mehānismiem, sistēmām un procedūrām attiecībā uz tirgus dalībniekiem, kas atklāj informāciju, kuri veic tirgus izzināšanu (C(2016)02859 – 2016/2735(DEA)) | 214 |
| 2018/C 86/42 | Eiropas Parlamenta 2016. gada 9. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par iedzīvotāju brīvas pārvietošanās veicināšanu, vienkāršojot dažu publisko dokumentu uzrādīšanas prasības Eiropas Savienībā, un grozījumiem Regulā (ES) Nr. 1024/2012 (14956/2/2015 – C8-0129/2016 – 2013/0119(COD)) | 216 |
| 2018/C 86/43 | P8_TA(2016)0278Kompetences nodošana ES Vispārējai tiesai pirmajā instancē izskatīt domstarpības starp Savienību un tās darbiniekiem ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 9. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to, lai nodotu Eiropas Savienības Vispārējai tiesai kompetenci pirmajā instancē izskatīt domstarpības starp Savienību un tās darbiniekiem (N8-0110/2015 – C8-0367/2015 – 2015/0906(COD))P8_TC1-COD(2015)0906Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 9. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2016/... par to, lai Vispārējai tiesai nodotu kompetenci pirmajā instancē izskatīt domstarpības starp Eiropas Savienību un tās darbiniekiem | 217 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2016. gada 7. jūnija

2018/C 86/21

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijas par tabakas kontroli Protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu, izņemot tā noteikumus, kuri ir Līguma par Eiropas Savienības darbību Trešās daļas V sadaļas darbības jomā (14384/2015 – C8-0118/2016 – 2015/0101(NLE))

147

2018/C 86/22

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu 3. pārstrādāto redakciju ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (Pārskatītais 1958. gada nolīgums) (13954/2015 – C8-0112/2016 – 2015/0249(NLE))

148

2018/C 86/23

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu papildprotokolu Tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (12594/2014 – C8-0180/2015 – 2014/0234(NLE))

149

2018/C 86/24

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko atļauj ciešāku sadarbību attiecībā uz jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem un nolēmumu atzīšanu un izpildi starptautisku pāru mantisko attiecību jomā, aptverot gan laulāto mantiskās attiecības, gan reģistrētu partnerattiecību mantiskās sekas (08112/2016 – C8-0184/2016 – 2016/0061(NLE))

150

2018/C 86/25

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijas par tabakas kontroli Protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu attiecībā uz tā noteikumiem par pienākumiem, kas saistīti ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un noziedzīgu nodarījumu definēšanu (14387/2015 – C8-0119/2016 – 2015/0100(NLE))

151

2018/C 86/26

P8_TA(2016)0243Finanšu instrumentu tirgi ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz konkrētiem datumiem groza Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem (COM(2016)0056 – C8-0026/2016 – 2016/0033(COD))P8_TC1-COD(2016)0033Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 7. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/..., ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem

152

2018/C 86/27

P8_TA(2016)0244Finanšu instrumentu tirgi, ļaunprātīga tirgus izmantošana un vērtspapīru norēķini ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz konkrētiem datumiem groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (COM(2016)0057 – C8-0027/2016 – 2016/0034(COD))P8_TC1-COD(2016)0034Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 7. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem

153

2018/C 86/28

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija lēmums par priekšlikumu iecelt Rimantas Šadžius par Revīzijas palātas locekli (C8-0126/2016 – 2016/0805(NLE))

Rimantas Šadžius

154

Trešdiena, 2016. gada 8. jūnija

2018/C 86/29

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija lēmums par Izmeklēšanas komitejas izveidi, kuras uzdevums ir pārbaudīt apgalvojumus par iespējamiem pārkāpumiem un administratīvām kļūmēm Savienības tiesību aktu piemērošanā attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, šīs komitejas kompetenci, skaitlisko sastāvu un pilnvaru termiņu (2016/2726(RSO))

155

2018/C 86/30

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Palau Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (12080/2015 – C8-0400/2015 – 2015/0193(NLE))

159

2018/C 86/31

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Tongas Karalisti par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (12089/2015 – C8-0374/2015 – 2015/0196(NLE))

160

2018/C 86/32

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kolumbijas Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (12095/2015 – C8-0390/2015 – 2015/0201(NLE))

161

2018/C 86/33

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu nolīgumu Deklarācijas par tirdzniecības paplašināšanu ar informācijas tehnoloģiju izstrādājumiem (ITN) veidā (06925/2016 – C8-0141/2016 – 2016/0067(NLE))

162

2018/C 86/34

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par kontroles pasākumu piemērošanu jaunajai psihoaktīvajai vielai 1-fenil-2-(1-pirolidīn-1-il)-pentān-1-ons (α-pirolidīnvalerofenons jeb α-PVP) (15386/2015 – C8-0115/2016 – 2015/0309(CNS))

163

2018/C 86/35

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai dalībvalstis Eiropas Savienības interesēs ratificētu Starptautiskās konvencijas par atbildību un kaitējuma kompensāciju sakarā ar bīstamu un kaitīgu vielu pārvadāšanu pa jūru 2010. gada protokolu un pievienotos tam, izņemot attiecībā uz aspektiem, kas saistīti ar tiesu iestāžu sadarbību civillietās (13806/2015 – C8-0410/2015 – 2015/0135(NLE))

164

2018/C 86/36

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai dalībvalstis Eiropas Savienības interesēs ratificētu Starptautiskās konvencijas par atbildību un kaitējuma kompensāciju sakarā ar bīstamu un kaitīgu vielu pārvadāšanu pa jūru 2010. gada protokolu un pievienotos tam attiecībā uz aspektiem, kas saistīti ar tiesu iestāžu sadarbību civillietās (14112/2015 – C8-0409/2015 – 2015/0136(NLE))

168

2018/C 86/37

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (13085/2014 – C8-0009/2015 – 2014/0224(NLE))

172

2018/C 86/38

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses (05431/2015 – C8-0061/2015 – 2013/0441(NLE))

173

2018/C 86/39

P8_TA(2016)0264Makrofinansiālā palīdzība Tunisijai ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko piešķir turpmāku makrofinansiālo palīdzību Tunisijai (COM(2016)0067 – C8-0032/2016 – 2016/0039(COD))P8_TC1-COD(2016)0039Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 8. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2016/..., ar ko piešķir turpmāku makrofinansiālo palīdzību Tunisijai

174

2018/C 86/40

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko paredz noteikumus tādas nodokļu apiešanas prakses novēršanai, kas tieši ietekmē iekšējā tirgus darbību (COM(2016)0026 – C8-0031/2016 – 2016/0011(CNS))

176

Ceturtdiena, 2016. gada 9. jūnija

2018/C 86/41

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2016. gada 17. maija deleģēto regulu, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 596/2014 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par atbilstošiem mehānismiem, sistēmām un procedūrām attiecībā uz tirgus dalībniekiem, kas atklāj informāciju, kuri veic tirgus izzināšanu (C(2016)02859 – 2016/2735(DEA))

214

2018/C 86/42

Eiropas Parlamenta 2016. gada 9. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par iedzīvotāju brīvas pārvietošanās veicināšanu, vienkāršojot dažu publisko dokumentu uzrādīšanas prasības Eiropas Savienībā, un grozījumiem Regulā (ES) Nr. 1024/2012 (14956/2/2015 – C8-0129/2016 – 2013/0119(COD))

216

2018/C 86/43

P8_TA(2016)0278Kompetences nodošana ES Vispārējai tiesai pirmajā instancē izskatīt domstarpības starp Savienību un tās darbiniekiem ***IEiropas Parlamenta 2016. gada 9. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to, lai nodotu Eiropas Savienības Vispārējai tiesai kompetenci pirmajā instancē izskatīt domstarpības starp Savienību un tās darbiniekiem (N8-0110/2015 – C8-0367/2015 – 2015/0906(COD))P8_TC1-COD(2015)0906Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 9. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2016/... par to, lai Vispārējai tiesai nodotu kompetenci pirmajā instancē izskatīt domstarpības starp Eiropas Savienību un tās darbiniekiem

Euratom

217

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

6.3.2018

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2016.–2017. GADA SESIJA

2016. gada 6.–9. jūnija sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 225, 13.7.2017.

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2016. gada 7. jūnija

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/2

---

P8_TA(2016)0246

2015. gada ziņojums par politikas saskaņotību attīstībai

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūcija par ES 2015. gada ziņojumu par politikas saskaņotību attīstībai (2015/2317(INI))

(2018/C 086/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantu, kurā no jauna apliecināts, ka, īstenojot politiku, kas varētu ietekmēt jaunattīstības valstis, Savienībai ir jāņem vērā sadarbībai attīstības jomā noteiktais mērķis, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantu, kurā no jauna apliecināts, ka, īstenojot politiku, kas varētu ietekmēt jaunattīstības valstis, Savienībai ir jāņem vērā sadarbībai attīstības jomā noteiktais mērķis,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 21. pantu, kurā teikts, ka “Savienības starptautiskās darbības virzītājspēks ir principi, kuri ir iedvesmojuši tās izveidi, attīstību un paplašināšanos un kuru tā tiecas veicināt visā pasaulē, proti, demokrātija, tiesiskums, universāls un nedalāms cilvēktiesību un pamatbrīvību princips, cilvēka cieņas neaizskaramība, vienlīdzības un solidaritātes princips, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību ievērošana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 21. pantu, kurā teikts, ka “Savienības starptautiskās darbības virzītājspēks ir principi, kuri ir iedvesmojuši tās izveidi, attīstību un paplašināšanos un kuru tā tiecas veicināt visā pasaulē, proti, demokrātija, tiesiskums, universāls un nedalāms cilvēktiesību un pamatbrīvību princips, cilvēka cieņas neaizskaramība, vienlīdzības un solidaritātes princips, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību ievērošana”,

| — | ņemot vērā 9. un 35. punktu Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgajā 2005. gada decembra paziņojumā “Eiropas konsenss par attīstības politiku” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 9. un 35. punktu Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgajā 2005. gada decembra paziņojumā “Eiropas konsenss par attīstības politiku” (1),

| — | ņemot vērā vairākkārtējus Padomes secinājumus, reizi divos gados iesniedzamos Komisijas ziņojumus un Eiropas Parlamenta rezolūcijas par politikas saskaņotību attīstībai (PSA), jo īpaši Parlamenta 2014. gada 13. marta rezolūciju attiecībā uz ES 2013. gada ziņojumu par attīstības politikas saskaņotību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vairākkārtējus Padomes secinājumus, reizi divos gados iesniedzamos Komisijas ziņojumus un Eiropas Parlamenta rezolūcijas par politikas saskaņotību attīstībai (PSA), jo īpaši Parlamenta 2014. gada 13. marta rezolūciju attiecībā uz ES 2013. gada ziņojumu par attīstības politikas saskaņotību (2),

| — | ņemot vērā Komisijas piekto reizi divos gados iesniedzamo ziņojumu par PSA, proti, tās “Darba dokumentu par politikas saskaņotību attīstībai”, kas tika publicēts 2015. gada augustā (SWD(2015)0159), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas piekto reizi divos gados iesniedzamo ziņojumu par PSA, proti, tās “Darba dokumentu par politikas saskaņotību attīstībai”, kas tika publicēts 2015. gada augustā (SWD(2015)0159),

| — | ņemot vērā 2015. gadā Ņujorkā notikušajā ANO ilgtspējīgas attīstības samitā pieņemto Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam (3), kurā iekļauts mērķis palielināt ilgtspējīgas attīstības politikas saskaņotību (mērķis 17.14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gadā Ņujorkā notikušajā ANO ilgtspējīgas attīstības samitā pieņemto Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam (3), kurā iekļauts mērķis palielināt ilgtspējīgas attīstības politikas saskaņotību (mērķis 17.14),

| — | ņemot vērā Ceturtā augsta līmeņa foruma par palīdzības efektivitāti 2011. gada decembra noslēguma dokumentu par partnerību efektīvai sadarbībai attīstības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ceturtā augsta līmeņa foruma par palīdzības efektivitāti 2011. gada decembra noslēguma dokumentu par partnerību efektīvai sadarbībai attīstības jomā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A8-0165/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A8-0165/2016),

| A. | tā kā Padomes secinājumos par piekto 2015. gada oktobrī pieņemto Eiropas Komisijas reizi divos gados iesniedzamo ziņojumu par PSA ir uzsvērts, ka PSA būs nozīmīga loma ES darbā pie tā, lai sasniegtu plašāku mērķi, kas saistīts ar ilgtspējīgas attīstības politikas saskaņotību (IAPS); |
| --- | --- |

A.

tā kā Padomes secinājumos par piekto 2015. gada oktobrī pieņemto Eiropas Komisijas reizi divos gados iesniedzamo ziņojumu par PSA ir uzsvērts, ka PSA būs nozīmīga loma ES darbā pie tā, lai sasniegtu plašāku mērķi, kas saistīts ar ilgtspējīgas attīstības politikas saskaņotību (IAPS);

| B. | tā kā Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam pieņemšana rada jaunus pārbaudījumus PSA sasniegšanai, jo šai programmā noteikti vienoti un universāli attīstības mērķi, kas piemērojami visiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam pieņemšana rada jaunus pārbaudījumus PSA sasniegšanai, jo šai programmā noteikti vienoti un universāli attīstības mērķi, kas piemērojami visiem;

| C. | tā kā ES ir jāuzņemas vadošā loma PSA sasniegšanas virzīšanā; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES ir jāuzņemas vadošā loma PSA sasniegšanas virzīšanā;

| D. | tā kā 1,5 miljardi cilvēku aizvien vēl dzīvo nabadzībā, viņiem nav pieejama veselības aprūpe, izglītība un ir zems dzīves līmenis; tā kā vairums no šiem cilvēkiem ir sievietes; |
| --- | --- |

D.

tā kā 1,5 miljardi cilvēku aizvien vēl dzīvo nabadzībā, viņiem nav pieejama veselības aprūpe, izglītība un ir zems dzīves līmenis; tā kā vairums no šiem cilvēkiem ir sievietes;

| E. | tā kā jaunattīstības valstu fiskālo telpu faktiski ierobežo starptautisko ieguldītāju un finanšu tirgu izvirzītās prasības; tā kā jaunattīstības valstis piedāvā dažādus nodokļu stimulus un atbrīvojumus no nodokļiem cerībā piesaistīt vai paturēt investorus, kas noved pie nelabvēlīgas konkurences nodokļu jomā un sāncensību, kuras pamatā ir zemāku standartu izmantošana; |
| --- | --- |

E.

tā kā jaunattīstības valstu fiskālo telpu faktiski ierobežo starptautisko ieguldītāju un finanšu tirgu izvirzītās prasības; tā kā jaunattīstības valstis piedāvā dažādus nodokļu stimulus un atbrīvojumus no nodokļiem cerībā piesaistīt vai paturēt investorus, kas noved pie nelabvēlīgas konkurences nodokļu jomā un sāncensību, kuras pamatā ir zemāku standartu izmantošana;

| F. | tā kā ES attiecībās ar tās partnervalstīm ir tieša un vēsturiska atbildība; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES attiecībās ar tās partnervalstīm ir tieša un vēsturiska atbildība;

| G. | tā kā pašreizējam Eiropas attīstības satvaram trūkst efektīvu mehānismu, lai nepieļautu vai novērstu neatbilstības, kas rodas Savienības politikas nostādņu īstenošanas rezultātā, |
| --- | --- |

G.

tā kā pašreizējam Eiropas attīstības satvaram trūkst efektīvu mehānismu, lai nepieļautu vai novērstu neatbilstības, kas rodas Savienības politikas nostādņu īstenošanas rezultātā,

PSA 2030. gada attīstības programmas kontekstā

| 1. | atgādina, ka PSA ir būtiski svarīgs elements jaunās ilgtspējīgas attīstības programmas izpildē un tās mērķu sasniegšanā; aicina uz proaktīvu rīcību, kas būtu balstīta kopējā izpratnē par PSA; norāda, ka uz cilvēktiesībām balstītajai pieejai jārada padziļināta izpratne par politikas saskaņotību attīstībai, jo, nepievēršoties tiesību nodrošināšanas šķēršļiem, nevar sasniegt progresu, kas vērsts uz ilgtspējīgu attīstību un nabadzības izskaušanu; uzskata, ka PSA vajadzētu dot ieguldījumu tiesiskuma un objektīvu iestāžu izveidē, kā arī labas pārvaldības iedibināšanā jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka PSA ir būtiski svarīgs elements jaunās ilgtspējīgas attīstības programmas izpildē un tās mērķu sasniegšanā; aicina uz proaktīvu rīcību, kas būtu balstīta kopējā izpratnē par PSA; norāda, ka uz cilvēktiesībām balstītajai pieejai jārada padziļināta izpratne par politikas saskaņotību attīstībai, jo, nepievēršoties tiesību nodrošināšanas šķēršļiem, nevar sasniegt progresu, kas vērsts uz ilgtspējīgu attīstību un nabadzības izskaušanu; uzskata, ka PSA vajadzētu dot ieguldījumu tiesiskuma un objektīvu iestāžu izveidē, kā arī labas pārvaldības iedibināšanā jaunattīstības valstīs;

| 2. | pauž nožēlu par to, ka, lai arī PSA guva atbalstu ANO Tūkstošgades deklarācijā (4), Lisabonas līgumā un Pusanas Forumā par palīdzības efektivitāti (5) tās konkrētā īstenošanā ir panākts neliels progress; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu par to, ka, lai arī PSA guva atbalstu ANO Tūkstošgades deklarācijā (4), Lisabonas līgumā un Pusanas Forumā par palīdzības efektivitāti (5) tās konkrētā īstenošanā ir panākts neliels progress;

| 3. | aicina rīkot ES līmeņa debates par PSA saistībā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tās jaunajiem un nedalāmajiem 17 ilgtspējīgas attīstības mērķiem, lai gūtu labāku izpratni par to, kā šī koncepcija varētu iekļauties daudz universālākajā IAPS koncepcijā; |
| --- | --- |

3.

aicina rīkot ES līmeņa debates par PSA saistībā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tās jaunajiem un nedalāmajiem 17 ilgtspējīgas attīstības mērķiem, lai gūtu labāku izpratni par to, kā šī koncepcija varētu iekļauties daudz universālākajā IAPS koncepcijā;

| 4. | atgādina, ka ilgtspējīgas attīstības mērķi attiecas kā uz attīstītajām, tā uz jaunattīstības valstīm un ka tie ir visaptveroši jāintegrē ES lēmumu pieņemšanas procesā gan iekšpolitikas, gan ārpolitikas līmenī; uzsver nepieciešamību izveidot pārvaldības procesus PSA popularizēšanai starptautiskajā arēnā un aicina iekļaut PSA kā pamatelementu gaidāmajās ES politikas debatēs par jauno globālo stratēģiju un DFS; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka ilgtspējīgas attīstības mērķi attiecas kā uz attīstītajām, tā uz jaunattīstības valstīm un ka tie ir visaptveroši jāintegrē ES lēmumu pieņemšanas procesā gan iekšpolitikas, gan ārpolitikas līmenī; uzsver nepieciešamību izveidot pārvaldības procesus PSA popularizēšanai starptautiskajā arēnā un aicina iekļaut PSA kā pamatelementu gaidāmajās ES politikas debatēs par jauno globālo stratēģiju un DFS;

PSA mehānismi

| 5. | aicina pirms nākamās Eiropadomes sanāksmes apspriest PSA, lai sekmētu starpiestāžu debates, kurās iesaistīta Komisija, EĀDD, Padome un Parlaments, kā arī diskusijas valstu līmenī; |
| --- | --- |

5.

aicina pirms nākamās Eiropadomes sanāksmes apspriest PSA, lai sekmētu starpiestāžu debates, kurās iesaistīta Komisija, EĀDD, Padome un Parlaments, kā arī diskusijas valstu līmenī;

| 6. | ierosina, gatavojoties samitam, Komisijai un EĀDD iesniegt ES valstu un valdību vadītājiem dokumentu ar konkrētiem ieteikumiem par efektīviem mehānismiem, ar kuru palīdzību iedzīvināt PSA reālā darbībā un integrēt ES stratēģijas, lai labāk īstenotu ilgtspējīgas attīstības mērķus, un par to, kā skaidrāk definēt katras ES iestādes atbildību PSA apņemšanās sasniegšanā; uzskata, ka šādam procesam ir jābūt pārredzamam, tik iekļaujošam, cik vien iespējams, un tajā jāiesaista vietējās un reģionālās pašpārvaldes, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un domnīcas; |
| --- | --- |

6.

ierosina, gatavojoties samitam, Komisijai un EĀDD iesniegt ES valstu un valdību vadītājiem dokumentu ar konkrētiem ieteikumiem par efektīviem mehānismiem, ar kuru palīdzību iedzīvināt PSA reālā darbībā un integrēt ES stratēģijas, lai labāk īstenotu ilgtspējīgas attīstības mērķus, un par to, kā skaidrāk definēt katras ES iestādes atbildību PSA apņemšanās sasniegšanā; uzskata, ka šādam procesam ir jābūt pārredzamam, tik iekļaujošam, cik vien iespējams, un tajā jāiesaista vietējās un reģionālās pašpārvaldes, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un domnīcas;

| 7. | atzinīgi vērtē to komisāru grupas izveidi, kas iesaistīti ārējās attiecībās; prasa, lai PV/AP sniegtu regulārus ziņojumus par šīs grupas darbu DEVE komitejai; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē to komisāru grupas izveidi, kas iesaistīti ārējās attiecībās; prasa, lai PV/AP sniegtu regulārus ziņojumus par šīs grupas darbu DEVE komitejai;

| 8. | uzskata, ka mehānismi, ko izmantojušas dažas ES delegācijas, sniedzot atgriezenisko saiti Komisijai par 2015. gada PSA ziņojumu, būtu jāpaplašina un jāattiecina uz visām ES delegācijām, turklāt tam vajadzētu kļūt par ikgadēju procesu; aicina ES delegācijas nodrošināt, ka PSA ir attiecīgo divpusējo sanāksmju un kopīgo asambleju sanāksmju, kā arī ikgadējās ES delegāciju vadītāju sanāksmes, ko parasti rīko Briselē, darba kārtībā; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka mehānismi, ko izmantojušas dažas ES delegācijas, sniedzot atgriezenisko saiti Komisijai par 2015. gada PSA ziņojumu, būtu jāpaplašina un jāattiecina uz visām ES delegācijām, turklāt tam vajadzētu kļūt par ikgadēju procesu; aicina ES delegācijas nodrošināt, ka PSA ir attiecīgo divpusējo sanāksmju un kopīgo asambleju sanāksmju, kā arī ikgadējās ES delegāciju vadītāju sanāksmes, ko parasti rīko Briselē, darba kārtībā;

| 9. | atzinīgi vērtē labāka regulējuma tiesību aktu paketi, ko Komisijas pieņēma 2015. gada 19. maijā; turklāt atzinīgi vērtē to, ka PSA ir īpaši minēta kā juridiska prasība labāka regulējuma vadlīniju 30. instrumentā (COM(2015)0215); |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē labāka regulējuma tiesību aktu paketi, ko Komisijas pieņēma 2015. gada 19. maijā; turklāt atzinīgi vērtē to, ka PSA ir īpaši minēta kā juridiska prasība labāka regulējuma vadlīniju 30. instrumentā (COM(2015)0215);

| 10. | pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz to, ka ietekmes novērtējumi ir svarīgs instruments PSA sasniegšanai, ietekmes uz attīstību novērtējumu skaits ir neliels un tajos nav pienācīgi aptverta potenciālā ietekme uz jaunattīstības valstīm; cer, ka labāka regulējuma tiesību aktu pakete un tās pamatnostādnes uzlabos situāciju, jo visos ietekmes novērtējumos tiks iekļauta attīstība un cilvēktiesības, turklāt tiks palielināta pārredzamība; aicina Komisiju politikas izstrādes agrīnās stadijās sistemātiski apspriesties ar cilvēktiesību organizācijām un ieviest stingrākus aizsardzības pasākumus un mehānismus, lai uzlabotu ieinteresēto personu pārstāvības līdzsvaru; atzinīgi vērtē tā saucamās ceļa kartes sabiedrisko apspriešanu, kas paredzēta, lai noteiktu PSA rezultātus un ietekmi uz jaunattīstības valstīm, un kas paver iespējas ieinteresētajām personām no malas, tostarp jaunattīstības valstīm un pilsoniskajai sabiedrībai, paust savu viedokli un aktīvi līdzdarboties; atzinīgi vērtē arī ceļa kartes praktiskās īstenošanas izmēģinājuma posmu un izpēti, kas varētu efektīvi sekmēt PSA ietekmes precīzu novērtēšanu; uzsver, ka ir jāveic sistemātiskāki ex-post novērtējumi ES politikas īstenošanas stadijā; |
| --- | --- |

10.

pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz to, ka ietekmes novērtējumi ir svarīgs instruments PSA sasniegšanai, ietekmes uz attīstību novērtējumu skaits ir neliels un tajos nav pienācīgi aptverta potenciālā ietekme uz jaunattīstības valstīm; cer, ka labāka regulējuma tiesību aktu pakete un tās pamatnostādnes uzlabos situāciju, jo visos ietekmes novērtējumos tiks iekļauta attīstība un cilvēktiesības, turklāt tiks palielināta pārredzamība; aicina Komisiju politikas izstrādes agrīnās stadijās sistemātiski apspriesties ar cilvēktiesību organizācijām un ieviest stingrākus aizsardzības pasākumus un mehānismus, lai uzlabotu ieinteresēto personu pārstāvības līdzsvaru; atzinīgi vērtē tā saucamās ceļa kartes sabiedrisko apspriešanu, kas paredzēta, lai noteiktu PSA rezultātus un ietekmi uz jaunattīstības valstīm, un kas paver iespējas ieinteresētajām personām no malas, tostarp jaunattīstības valstīm un pilsoniskajai sabiedrībai, paust savu viedokli un aktīvi līdzdarboties; atzinīgi vērtē arī ceļa kartes praktiskās īstenošanas izmēģinājuma posmu un izpēti, kas varētu efektīvi sekmēt PSA ietekmes precīzu novērtēšanu; uzsver, ka ir jāveic sistemātiskāki ex-post novērtējumi ES politikas īstenošanas stadijā;

| 11. | uzskata, ka lielāks uzsvars jāliek uz institucionālo koordināciju – gan starp ES iestādēm, gan ar dalībvalstīm; aicina dalībvalstu valdības iekļaut PSA juridiski saistošā aktā un izstrādāt ilgtspējīgas attīstības politikas saskaņotību (IAPS) rīcības plānu, lai pārvērstu to konkrētā rīcībā; uzskata, ka dalībvalstu parlamenti ciešāk jāiesaista PSA programmā saistībā ar to tiesībām saukt pie atbildības savu valdību un pārbaudīt progresu šai jomā; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka lielāks uzsvars jāliek uz institucionālo koordināciju – gan starp ES iestādēm, gan ar dalībvalstīm; aicina dalībvalstu valdības iekļaut PSA juridiski saistošā aktā un izstrādāt ilgtspējīgas attīstības politikas saskaņotību (IAPS) rīcības plānu, lai pārvērstu to konkrētā rīcībā; uzskata, ka dalībvalstu parlamenti ciešāk jāiesaista PSA programmā saistībā ar to tiesībām saukt pie atbildības savu valdību un pārbaudīt progresu šai jomā;

| 12. | uzsver svarīgo lomu, kāda Parlamentam jāuzņemas PSA procesa virzīšanā, piešķirot tam prioritāti Parlamenta darba kārtībā, rīkojot vairāk komiteju un parlamentu apvienoto sanāksmju, kas veltītas PSA, veicinot dialogu par PSA ar partnervalstīm un sekmējot viedokļu apmaiņu ar pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

12.

uzsver svarīgo lomu, kāda Parlamentam jāuzņemas PSA procesa virzīšanā, piešķirot tam prioritāti Parlamenta darba kārtībā, rīkojot vairāk komiteju un parlamentu apvienoto sanāksmju, kas veltītas PSA, veicinot dialogu par PSA ar partnervalstīm un sekmējot viedokļu apmaiņu ar pilsonisko sabiedrību;

| 13. | norāda, ka dažas dalībvalstis ir izveidojušas efektīvu ministriju līmeņa koordinācijas mehānismu, kura pilnvarās ietilpst tieši IAPS; aicina dalībvalstis sekot citu dalībvalstu labas prakses piemēriem un apmainīties ar šādiem piemēriem; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka dažas dalībvalstis ir izveidojušas efektīvu ministriju līmeņa koordinācijas mehānismu, kura pilnvarās ietilpst tieši IAPS; aicina dalībvalstis sekot citu dalībvalstu labas prakses piemēriem un apmainīties ar šādiem piemēriem;

| 14. | norāda, ka kopīga plānošana ir sekmīgs instruments saskaņotai ES attīstības sadarbības pasākumu plānošanai; atzinīgi vērtē to, ka tajā ir ietverti dalībvalstu divpusējie pasākumi partnervalstīs, bet pauž nožēlu, ka līdz šim nav izdevies sasaistīt ES darbības ar dalībvalstu īstenotajām darbībām, kā rezultātā palikušas neizmantotas iespējas izmantot sinerģijas; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka kopīga plānošana ir sekmīgs instruments saskaņotai ES attīstības sadarbības pasākumu plānošanai; atzinīgi vērtē to, ka tajā ir ietverti dalībvalstu divpusējie pasākumi partnervalstīs, bet pauž nožēlu, ka līdz šim nav izdevies sasaistīt ES darbības ar dalībvalstu īstenotajām darbībām, kā rezultātā palikušas neizmantotas iespējas izmantot sinerģijas;

| 15. | atzīst, ka PSA pareizai īstenošanai būs vajadzīgs pienācīgs resursu un darbinieku daudzums; mudina PSA kontaktpunktiem valstu ministrijās un ES delegācijās piešķirt nepieciešamos resursus, lai tie varētu ieviest valstu un Eiropas stratēģijas PSA jomā; |
| --- | --- |

15.

atzīst, ka PSA pareizai īstenošanai būs vajadzīgs pienācīgs resursu un darbinieku daudzums; mudina PSA kontaktpunktiem valstu ministrijās un ES delegācijās piešķirt nepieciešamos resursus, lai tie varētu ieviest valstu un Eiropas stratēģijas PSA jomā;

| 16. | uzsver būtiski svarīgo lomu, kāda ir valstu parlamentiem IAPS īstenošanā, nodrošinot, ka politiskā apņemšanās, uzraudzība un pilnīga pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana laiku pa laikam tiek izvērtēta, kā arī izvērtējot vadību sagatavotos ietekmes novērtējumus; |
| --- | --- |

16.

uzsver būtiski svarīgo lomu, kāda ir valstu parlamentiem IAPS īstenošanā, nodrošinot, ka politiskā apņemšanās, uzraudzība un pilnīga pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana laiku pa laikam tiek izvērtēta, kā arī izvērtējot vadību sagatavotos ietekmes novērtējumus;

| 17. | atgādina par savu priekšlikumu izveidot Savienībā neatkarīgu sistēmu tādu sūdzību izskatīšanai, kas saņemtas no personām vai kopienām, ko skārusi Savienības politika; atzīst svarīgo lomu, kāda ir Parlamenta Attīstības komitejai un tās pastāvīgajam referentam PSA jautājumos ES politikas skarto sabiedrības locekļu vai kopienu bažu izgaismošanā; |
| --- | --- |

17.

atgādina par savu priekšlikumu izveidot Savienībā neatkarīgu sistēmu tādu sūdzību izskatīšanai, kas saņemtas no personām vai kopienām, ko skārusi Savienības politika; atzīst svarīgo lomu, kāda ir Parlamenta Attīstības komitejai un tās pastāvīgajam referentam PSA jautājumos ES politikas skarto sabiedrības locekļu vai kopienu bažu izgaismošanā;

| 18. | uzsver, ka ES ir jāiegulda vairāk resursu uz pierādījumiem balstītā PSA analīzē; aicina Komisiju bez kavēšanās apzināt nesaskaņotības piemērus un analizēt, cik tā izmaksā, kā arī izveidot pienācīgu uzraudzības un panāktā progresa novērtēšanas mehānismu PSA jomā; aicina arī Komisiju iekļaut savā analīzē priekšlikumus par to, kā izvairīties no nesaskaņotības un novērst to starp dažādiem politikas virzieniem; turklāt uzsver nepieciešamību uzlabot PSA iekļaušanu programmu izstrādes dokumentos; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka ES ir jāiegulda vairāk resursu uz pierādījumiem balstītā PSA analīzē; aicina Komisiju bez kavēšanās apzināt nesaskaņotības piemērus un analizēt, cik tā izmaksā, kā arī izveidot pienācīgu uzraudzības un panāktā progresa novērtēšanas mehānismu PSA jomā; aicina arī Komisiju iekļaut savā analīzē priekšlikumus par to, kā izvairīties no nesaskaņotības un novērst to starp dažādiem politikas virzieniem; turklāt uzsver nepieciešamību uzlabot PSA iekļaušanu programmu izstrādes dokumentos;

| 19. | norāda uz nepieciešamību nostiprināt PSA saistībā ar Eiropas Konsensa attīstībai pārskatīšanu un debatēm par nolīgumu, kas stāsies Kotonū nolīguma vietā, kad tas vairs nebūs spēkā; |
| --- | --- |

19.

norāda uz nepieciešamību nostiprināt PSA saistībā ar Eiropas Konsensa attīstībai pārskatīšanu un debatēm par nolīgumu, kas stāsies Kotonū nolīguma vietā, kad tas vairs nebūs spēkā;

Prioritārās jomas

Migrācija

| 20. | atzīst, ka ES saskaras ar lielāko bēgļu krīzi kopš Otrā pasaules kara; uzsver, ka šīs parādības pamatcēloņu risināšanai ir būtiski svarīgi nostiprināt saikni starp migrāciju un attīstības politikas virzieniem; uzskata, ka ES rīcībā ir jābūt instrumentiem, kas ļauj novērst krīzes, tostarp instrumentiem drošības jomā un diplomātiskiem instrumentiem; uzsver, ka reakcijai uz bēgļu krīzi nevajadzētu būt vērstai tikai uz drošības problēmām un ka attīstības mērķi labāk jāintegrē ES migrācijas politikas virzienos, lai tie būtu saskaņotāki ar tiem politikas virzieniem, kuru mērķis ir censties samazināt nabadzību; uzsver, ka PSA ir svarīga daļa no ES jaunās migrācijas politikas; atzinīgi vērtē Eiropas migrācijas programmas (COM(2015)0240) pieņemšanu, kas paredz visaptverošu reakciju uz krīzi; uzskata, ka tās īstenošanu jāpapildina ar konkrētām darbībām ekonomiskās, politiskās un sociālās attīstības un labas pārvaldības veicināšanai migrantu izcelsmes valstīs; uzsver to, cik liela nozīmē attīstības finansēšanā ir izceļojušo iedzīvotāju mājāspalicējiem sūtītajiem līdzekļiem; uzsver, ka starptautisko darba ņēmēju drošu plūsmu un pārvietošanās atvieglošanā liela nozīme ir dalībvalstu nolīgumiem ar trešām valstīm; uzskata, ka attīstības palīdzības programmas un līdzekļus nevajadzētu izmantot migrācijas kontroles mērķiem; uzsver, ka jebkādai kopējai migrācijas politikai ir jākoncentrējas uz legāliem ieceļošanas Eiropā ceļiem un migrantu uzņemšanu; |
| --- | --- |

20.

atzīst, ka ES saskaras ar lielāko bēgļu krīzi kopš Otrā pasaules kara; uzsver, ka šīs parādības pamatcēloņu risināšanai ir būtiski svarīgi nostiprināt saikni starp migrāciju un attīstības politikas virzieniem; uzskata, ka ES rīcībā ir jābūt instrumentiem, kas ļauj novērst krīzes, tostarp instrumentiem drošības jomā un diplomātiskiem instrumentiem; uzsver, ka reakcijai uz bēgļu krīzi nevajadzētu būt vērstai tikai uz drošības problēmām un ka attīstības mērķi labāk jāintegrē ES migrācijas politikas virzienos, lai tie būtu saskaņotāki ar tiem politikas virzieniem, kuru mērķis ir censties samazināt nabadzību; uzsver, ka PSA ir svarīga daļa no ES jaunās migrācijas politikas; atzinīgi vērtē Eiropas migrācijas programmas (COM(2015)0240) pieņemšanu, kas paredz visaptverošu reakciju uz krīzi; uzskata, ka tās īstenošanu jāpapildina ar konkrētām darbībām ekonomiskās, politiskās un sociālās attīstības un labas pārvaldības veicināšanai migrantu izcelsmes valstīs; uzsver to, cik liela nozīmē attīstības finansēšanā ir izceļojušo iedzīvotāju mājāspalicējiem sūtītajiem līdzekļiem; uzsver, ka starptautisko darba ņēmēju drošu plūsmu un pārvietošanās atvieglošanā liela nozīme ir dalībvalstu nolīgumiem ar trešām valstīm; uzskata, ka attīstības palīdzības programmas un līdzekļus nevajadzētu izmantot migrācijas kontroles mērķiem; uzsver, ka jebkādai kopējai migrācijas politikai ir jākoncentrējas uz legāliem ieceļošanas Eiropā ceļiem un migrantu uzņemšanu;

| 21. | uzsver, ka ES ir vajadzīga labāka migrācijas un patvēruma politikas saskaņošana kā Savienībā pašā, tā ar starptautiskajiem partneriem; ierosina, ka migrācijas un patvēruma politika būs patiesi efektīva un holistiska tad, ja tajā, kā arī ES darbības struktūrās, tiks pilnībā integrēti ES iekšpolitikas un ārējās politikas virzieni, uzsver, cik svarīgi ir izveidot vienotu patvēruma un imigrācijas politiku; aicina īstenot integrētu pieeju migrācijas pamatcēloņu novēršanā, kas ir cieši saistīti ar attīstību, lai panāktu ilgtspējīgu pašreizējās migrācijas krīzes atrisinājumu; atgādina, ka sievietes un meitenes, kas devušās bēgļu gaitās vai ir migrantes, ir īpaši neaizsargātas pret seksuālu vardarbību un izmantošanu un ka ES migrācijas politikā ir jāintegrē dzimumu perspektīva; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka ES ir vajadzīga labāka migrācijas un patvēruma politikas saskaņošana kā Savienībā pašā, tā ar starptautiskajiem partneriem; ierosina, ka migrācijas un patvēruma politika būs patiesi efektīva un holistiska tad, ja tajā, kā arī ES darbības struktūrās, tiks pilnībā integrēti ES iekšpolitikas un ārējās politikas virzieni, uzsver, cik svarīgi ir izveidot vienotu patvēruma un imigrācijas politiku; aicina īstenot integrētu pieeju migrācijas pamatcēloņu novēršanā, kas ir cieši saistīti ar attīstību, lai panāktu ilgtspējīgu pašreizējās migrācijas krīzes atrisinājumu; atgādina, ka sievietes un meitenes, kas devušās bēgļu gaitās vai ir migrantes, ir īpaši neaizsargātas pret seksuālu vardarbību un izmantošanu un ka ES migrācijas politikā ir jāintegrē dzimumu perspektīva;

| 22. | aicina ES un tās dalībvalstis migrācijas un attīstības politikas saskaņotības nolūkā neiekļaut izmaksas, kas saistītas ar bēgļiem, oficiālajā attīstības palīdzībā, jo tādā gadījumā šīs izmaksas tiek segtas uz attīstības programmu rēķina, ar kurām varētu efektīvi cīnīties pret migrācijas pamatcēloņiem; |
| --- | --- |

22.

aicina ES un tās dalībvalstis migrācijas un attīstības politikas saskaņotības nolūkā neiekļaut izmaksas, kas saistītas ar bēgļiem, oficiālajā attīstības palīdzībā, jo tādā gadījumā šīs izmaksas tiek segtas uz attīstības programmu rēķina, ar kurām varētu efektīvi cīnīties pret migrācijas pamatcēloņiem;

Tirdzniecība un finanses

| 23. | uzsver, ka ES un tās dalībvalstis aizvien ir pasaulē nozīmīgākais līdzekļu devējs palīdzībai tirdzniecībai (EUR 11,7 miljardu 2013. gadā (SWD(2015)0128)); ierosina, ka vienam no ES palīdzības tirdzniecībai mērķiem vajadzētu būt iespēju pavēršanai nabadzīgajiem ražotājiem, kooperatīviem, mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem, vietējo tirgu dažādošanai, sieviešu līdztiesības veicināšanai un turpmākai reģionālajai integrācijai un ienākumu nevienlīdzības samazināšanai; atzinīgi vērtē Komisijas mērķi likt lielāku uzsvaru uz tiem tirdzniecības nolīgumu nosacījumiem, kas saistīti ar attīstību; atgādina par dalībvalstu apņemšanos veikt konkrētus pasākumus, lai sasniegtu mērķi oficiālajai attīstības palīdzībai novirzīt 0,7 % no NKP, kā arī izpildīt ESAO/APK ieteikumu panākt, ka vidējais dotāciju līmenis oficiālajā attīstības palīdzībā ar 86 %; uzsver, ka ar tirdzniecības nolīgumiem būtu jāveicina ilgtspējīgas attīstības, cilvēktiesību ievērošanas un cīņas pret korupciju popularizēšana visā pasaulē; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka ES un tās dalībvalstis aizvien ir pasaulē nozīmīgākais līdzekļu devējs palīdzībai tirdzniecībai (EUR 11,7 miljardu 2013. gadā (SWD(2015)0128)); ierosina, ka vienam no ES palīdzības tirdzniecībai mērķiem vajadzētu būt iespēju pavēršanai nabadzīgajiem ražotājiem, kooperatīviem, mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem, vietējo tirgu dažādošanai, sieviešu līdztiesības veicināšanai un turpmākai reģionālajai integrācijai un ienākumu nevienlīdzības samazināšanai; atzinīgi vērtē Komisijas mērķi likt lielāku uzsvaru uz tiem tirdzniecības nolīgumu nosacījumiem, kas saistīti ar attīstību; atgādina par dalībvalstu apņemšanos veikt konkrētus pasākumus, lai sasniegtu mērķi oficiālajai attīstības palīdzībai novirzīt 0,7 % no NKP, kā arī izpildīt ESAO/APK ieteikumu panākt, ka vidējais dotāciju līmenis oficiālajā attīstības palīdzībā ar 86 %; uzsver, ka ar tirdzniecības nolīgumiem būtu jāveicina ilgtspējīgas attīstības, cilvēktiesību ievērošanas un cīņas pret korupciju popularizēšana visā pasaulē;

| 24. | atgādina, ka tirdzniecības liberalizācija pati par sevi nedod pozitīvu rezultātu nabadzības izskaušanā, jo tai var būt negatīva ietekme uz ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

24.

atgādina, ka tirdzniecības liberalizācija pati par sevi nedod pozitīvu rezultātu nabadzības izskaušanā, jo tai var būt negatīva ietekme uz ilgtspējīgu attīstību;

| 25. | aicina Komisiju iesniegt gada pārskatu Parlamentam un Padomei par to, kā jaunattīstības valstīs tiek īstenota ES palīdzībai tirdzniecībai, un iekļaut tajā ziņas par gan no ES budžeta 4. sadaļas, gan no EAF piešķirtā finansējuma summām un avotiem; uzskata, ka šāds pārskats sniegtu ticamu pamatu ES ziņojumiem pa PSA, kas publicējami reizi divos gados; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju iesniegt gada pārskatu Parlamentam un Padomei par to, kā jaunattīstības valstīs tiek īstenota ES palīdzībai tirdzniecībai, un iekļaut tajā ziņas par gan no ES budžeta 4. sadaļas, gan no EAF piešķirtā finansējuma summām un avotiem; uzskata, ka šāds pārskats sniegtu ticamu pamatu ES ziņojumiem pa PSA, kas publicējami reizi divos gados;

| 26. | atgādina par ilgtspējīgas attīstības mērķi 17.15 un atzīst nepieciešamību respektēt katras valsts tiesības lemt par politiku nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai; atgādina par jaunattīstības valstu tiesībām regulēt investīcijas tā, lai nodrošinātu, ka invertori, tostarp ārvalstu investori, pilda savas saistības un pienākumus nolūkā aizsargāt cilvēktiesības un darba un vides standartus; |
| --- | --- |

26.

atgādina par ilgtspējīgas attīstības mērķi 17.15 un atzīst nepieciešamību respektēt katras valsts tiesības lemt par politiku nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai; atgādina par jaunattīstības valstu tiesībām regulēt investīcijas tā, lai nodrošinātu, ka invertori, tostarp ārvalstu investori, pilda savas saistības un pienākumus nolūkā aizsargāt cilvēktiesības un darba un vides standartus;

| 27. | atzinīgi vērtē progresu, kas panākts kopš Bangladešas Ilgtspējības pakta noslēgšanas, un aicina Komisiju piemērot saistošas sistēmas arī citām nozarēm; šajā sakarā mudina EK paplašināt uzņēmumu sociālās atbildības un likumības pārbaužu iniciatīvas, kas pašlaik ir paredzētas spēkā esošajos ES noteikumos kokmateriālu jomā, iekļaujot tās arī ierosinātajā ES regulējumā konfliktu izrakteņu jomā, kā arī citās nozarēs, tādējādi nodrošinot to, ka ES, tās tirdzniecības uzņēmumi un nozaru dalībnieki pilda savus pienākumus attiecībā uz cilvēktiesību un augstāko sociālo un vides standartu ievērošanu; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē progresu, kas panākts kopš Bangladešas Ilgtspējības pakta noslēgšanas, un aicina Komisiju piemērot saistošas sistēmas arī citām nozarēm; šajā sakarā mudina EK paplašināt uzņēmumu sociālās atbildības un likumības pārbaužu iniciatīvas, kas pašlaik ir paredzētas spēkā esošajos ES noteikumos kokmateriālu jomā, iekļaujot tās arī ierosinātajā ES regulējumā konfliktu izrakteņu jomā, kā arī citās nozarēs, tādējādi nodrošinot to, ka ES, tās tirdzniecības uzņēmumi un nozaru dalībnieki pilda savus pienākumus attiecībā uz cilvēktiesību un augstāko sociālo un vides standartu ievērošanu;

| 28. | atgādina, ka ar ES ieguldījumu politiku, īpaši saistībā ar publiskajiem līdzekļiem, ir jāveicina IAM sasniegšana; atgādina par nepieciešamību uzlabot attīstības finansēšanas iestāžu un publisko pārredzamību un pārskatatbildību, lai efektīvi sekotu līdzi naudas plūsmām, parādu atmaksājamībai un tam, kādu pievienoto vērtību ilgtspējīgai attīstībai sniedz to īstenotie ilgtspējīgas attīstības projekti; |
| --- | --- |

28.

atgādina, ka ar ES ieguldījumu politiku, īpaši saistībā ar publiskajiem līdzekļiem, ir jāveicina IAM sasniegšana; atgādina par nepieciešamību uzlabot attīstības finansēšanas iestāžu un publisko pārredzamību un pārskatatbildību, lai efektīvi sekotu līdzi naudas plūsmām, parādu atmaksājamībai un tam, kādu pievienoto vērtību ilgtspējīgai attīstībai sniedz to īstenotie ilgtspējīgas attīstības projekti;

| 29. | atgādina par oficiālās attīstības palīdzības unikālo nozīmi efektīvu rezultātu sasniegšanā attīstības jomā; prasa aizsargāt oficiālās attīstības palīdzības attīstības aspektu un būtību, tostarp pārredzamu un pārskatatbildīgu ziņošanas sistēmu; atgādina, ka palīdzības atsaistīšana ir nepieciešams priekšnoteikums iespēju došanai jaunattīstības valstu sociāli ekonomiskajiem dalībniekiem, tādiem kā vietēji uzņēmumi vai tehniskās palīdzības eksperti, un atbalsta jaunattīstības valstu iepirkumu sistēmu uzlabošanu saistībā ar palīdzības programmām, lai atbalstītu publiskā sektora darbības, kuru mērķis ir sniegt atbalstu vietējam privātajam sektoram; |
| --- | --- |

29.

atgādina par oficiālās attīstības palīdzības unikālo nozīmi efektīvu rezultātu sasniegšanā attīstības jomā; prasa aizsargāt oficiālās attīstības palīdzības attīstības aspektu un būtību, tostarp pārredzamu un pārskatatbildīgu ziņošanas sistēmu; atgādina, ka palīdzības atsaistīšana ir nepieciešams priekšnoteikums iespēju došanai jaunattīstības valstu sociāli ekonomiskajiem dalībniekiem, tādiem kā vietēji uzņēmumi vai tehniskās palīdzības eksperti, un atbalsta jaunattīstības valstu iepirkumu sistēmu uzlabošanu saistībā ar palīdzības programmām, lai atbalstītu publiskā sektora darbības, kuru mērķis ir sniegt atbalstu vietējam privātajam sektoram;

| 30. | tomēr atgādina, ka ar palīdzību vien nepietiek; uzskata, ka inovatīvi un dažādoti finansējuma avotiem, piemēram, finanšu darījumu nodoklis, oglekļa nodoklis, aviobiļešu nodeva, dabas resursu nomas maksas utt., ir jāņem vērā un jāpielāgo attīstības efektivitātes principam; uzskata, ka ir jānostiprina saskaņotība starp publiskā, privātā, starptautiskā un pašmāju finansējuma izmantojumu; atzīst privātā sektora būtiski svarīgo lomu šai jomā; uzsver, ka tas ir svarīgi, lai radītu pareizos apstākļus privātiem uzņēmumiem jaunattīstības valstīs un sekmētu tādas politiskās un tiesiskās sistēmas izveidi, kas atvieglotu banku kontu izmantošanu un digitālās infrastruktūras veidošanu; |
| --- | --- |

30.

tomēr atgādina, ka ar palīdzību vien nepietiek; uzskata, ka inovatīvi un dažādoti finansējuma avotiem, piemēram, finanšu darījumu nodoklis, oglekļa nodoklis, aviobiļešu nodeva, dabas resursu nomas maksas utt., ir jāņem vērā un jāpielāgo attīstības efektivitātes principam; uzskata, ka ir jānostiprina saskaņotība starp publiskā, privātā, starptautiskā un pašmāju finansējuma izmantojumu; atzīst privātā sektora būtiski svarīgo lomu šai jomā; uzsver, ka tas ir svarīgi, lai radītu pareizos apstākļus privātiem uzņēmumiem jaunattīstības valstīs un sekmētu tādas politiskās un tiesiskās sistēmas izveidi, kas atvieglotu banku kontu izmantošanu un digitālās infrastruktūras veidošanu;

| 31. | uzskata, ka, lai sasniegtu PSA mērķus, ES tirdzniecības politikā ir jāņem vērā jaunattīstības valstu situācija un attīstības līmenis un jaunattīstības valstu tiesības pašām izstrādāt savas attīstības stratēģijas; uzsver, ka ES un tās dalībvalstu noslēgtie tirdzniecības un investīciju nolīgumi nedrīkst nedz tiešā, nedz netiešā veidā likt šķēršļus attīstības mērķu sasniegšanai vai cilvēktiesību ievēršanas veicināšanai un aizsardzībai partnervalstīs; atgādina, ka taisnīga un pareizi reglamentēta tirdzniecība, kas atbilst PTO noteikumiem, var radīt iespējas attīstībai; atzinīgi vērtē to, ka visos tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos ir iekļautas visaptverošas tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļas; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka, lai sasniegtu PSA mērķus, ES tirdzniecības politikā ir jāņem vērā jaunattīstības valstu situācija un attīstības līmenis un jaunattīstības valstu tiesības pašām izstrādāt savas attīstības stratēģijas; uzsver, ka ES un tās dalībvalstu noslēgtie tirdzniecības un investīciju nolīgumi nedrīkst nedz tiešā, nedz netiešā veidā likt šķēršļus attīstības mērķu sasniegšanai vai cilvēktiesību ievēršanas veicināšanai un aizsardzībai partnervalstīs; atgādina, ka taisnīga un pareizi reglamentēta tirdzniecība, kas atbilst PTO noteikumiem, var radīt iespējas attīstībai; atzinīgi vērtē to, ka visos tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos ir iekļautas visaptverošas tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļas;

| 32. | aicina ES izveidot pienācīgu regulējumu, lai reglamentētu, kā korporācijas integrē cilvēktiesības un sociālos un vides standartus; aicina ES un tās dalībvalstis turpināt aktīvi līdzdarboties ANO Cilvēktiesību padomē, lai sauktu korporācijas pie atbildības par cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

32.

aicina ES izveidot pienācīgu regulējumu, lai reglamentētu, kā korporācijas integrē cilvēktiesības un sociālos un vides standartus; aicina ES un tās dalībvalstis turpināt aktīvi līdzdarboties ANO Cilvēktiesību padomē, lai sauktu korporācijas pie atbildības par cilvēktiesību pārkāpumiem;

| 33. | atbalsta efektīvu, godīgu un pārredzamu nodokļu sistēmu, kas atbilst labas pārvaldības principiem; atzinīgi vērtē nodokļu pārredzamības pasākumu paketi, ar ko Komisija iepazīstināja 2015. gada 18. martā, un nodokļu nemaksāšanas apkarošanas tiesību aktu priekšlikumu paketi, ar ko tā iepazīstināja 2016. gada 28. janvārī, tostarp Komisijas paziņojumu par ārējās darbības stratēģiju labas nodokļu pārvaldības veicināšanai starptautiskā līmenī; uzsver, ka ir svarīgi veikt jauno ES tiesību aktu ietekmes novērtējumu un ietekmes pārneses analīzi, lai izvairītos no tā, ka tiem ir negatīva ietekme uz jaunattīstības valstīm; atgādina, ka vietējo resursu mobilizēšana ar nodokļu palīdzību ir vissvarīgākais ieņēmumu avots ilgtspējības attīstības finansēšanai no publiskajiem līdzekļiem; mudina ES atbalstīt jaunattīstības valstis to centienos veidot savu kapacitāti nodokļu administrēšanas, finanšu pārvaldības un publisko finanšu pārvaldības, kā arī nelikumīgu līdzekļu plūsmu apkarošanas jomā; mudina ES nodrošināt, ka korporācijas maksā nodokļus tur, kur tās iegūst vai rada vērtības; attiecīgi uzsver, ka ES ir pienākums starptautiskā līmenī sekmēt un iedzīvināt praksē PSA principu nodokļu jautājumos; tādēļ mudina ES dot iespēju jaunattīstības valstīm līdzvērtīgi iesaistīties starptautisko nodokļu noteikumu globālajā reformā; |
| --- | --- |

33.

atbalsta efektīvu, godīgu un pārredzamu nodokļu sistēmu, kas atbilst labas pārvaldības principiem; atzinīgi vērtē nodokļu pārredzamības pasākumu paketi, ar ko Komisija iepazīstināja 2015. gada 18. martā, un nodokļu nemaksāšanas apkarošanas tiesību aktu priekšlikumu paketi, ar ko tā iepazīstināja 2016. gada 28. janvārī, tostarp Komisijas paziņojumu par ārējās darbības stratēģiju labas nodokļu pārvaldības veicināšanai starptautiskā līmenī; uzsver, ka ir svarīgi veikt jauno ES tiesību aktu ietekmes novērtējumu un ietekmes pārneses analīzi, lai izvairītos no tā, ka tiem ir negatīva ietekme uz jaunattīstības valstīm; atgādina, ka vietējo resursu mobilizēšana ar nodokļu palīdzību ir vissvarīgākais ieņēmumu avots ilgtspējības attīstības finansēšanai no publiskajiem līdzekļiem; mudina ES atbalstīt jaunattīstības valstis to centienos veidot savu kapacitāti nodokļu administrēšanas, finanšu pārvaldības un publisko finanšu pārvaldības, kā arī nelikumīgu līdzekļu plūsmu apkarošanas jomā; mudina ES nodrošināt, ka korporācijas maksā nodokļus tur, kur tās iegūst vai rada vērtības; attiecīgi uzsver, ka ES ir pienākums starptautiskā līmenī sekmēt un iedzīvināt praksē PSA principu nodokļu jautājumos; tādēļ mudina ES dot iespēju jaunattīstības valstīm līdzvērtīgi iesaistīties starptautisko nodokļu noteikumu globālajā reformā;

| 34. | uzskata, ka starptautiskā sadarbība ir būtiski svarīga nelikumīgu finanšu plūsmu un nodokļu apiešanas apkarošanā, un aicina ES sekmēt tālāku starptautisko sadarbību šajā jomā; aicina ES saskaņā ar ANO paraugkonvenciju par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu nodrošināt, ka tad, kad sarunās tiek apspriesti nodokļu līgumi, pret jaunattīstības valstīm izturas godīgi, ņem vērā viņu īpašo situāciju un nodrošina godīgu nodokļu iekasēšanas tiesību sadalījumu; atzinīgi vērtē 2015. gada jūlijā Adiabebā notikušajā Attīstības finansēšanas konferencē paustās apņemšanās, piemēram, pārskatīt daudzpusējo attīstības finansējumu, atzinīgi vērtē arī Adisā pieņemto Nodokļu iniciatīvu, kuras mērķis ir palīdzēt jaunattīstības valstīm izveidot pašām savu resursu ieguves sistēmu; aicina ES pilnībā izmantot ESAO nodokļu paraugkonvenciju, kurā ir ietverti papildu noteikkumi attiecībā uz palīdzību nodokļu iekasēšanas jomā; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka starptautiskā sadarbība ir būtiski svarīga nelikumīgu finanšu plūsmu un nodokļu apiešanas apkarošanā, un aicina ES sekmēt tālāku starptautisko sadarbību šajā jomā; aicina ES saskaņā ar ANO paraugkonvenciju par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu nodrošināt, ka tad, kad sarunās tiek apspriesti nodokļu līgumi, pret jaunattīstības valstīm izturas godīgi, ņem vērā viņu īpašo situāciju un nodrošina godīgu nodokļu iekasēšanas tiesību sadalījumu; atzinīgi vērtē 2015. gada jūlijā Adiabebā notikušajā Attīstības finansēšanas konferencē paustās apņemšanās, piemēram, pārskatīt daudzpusējo attīstības finansējumu, atzinīgi vērtē arī Adisā pieņemto Nodokļu iniciatīvu, kuras mērķis ir palīdzēt jaunattīstības valstīm izveidot pašām savu resursu ieguves sistēmu; aicina ES pilnībā izmantot ESAO nodokļu paraugkonvenciju, kurā ir ietverti papildu noteikkumi attiecībā uz palīdzību nodokļu iekasēšanas jomā;

| 35. | aicina novērtēt, kāda ietekme ir cenu subsīdijām uz eksportu, tarifiem un tirdzniecības barjerām jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

35.

aicina novērtēt, kāda ietekme ir cenu subsīdijām uz eksportu, tarifiem un tirdzniecības barjerām jaunattīstības valstīs;

| 36. | atgādina par centieniem iegūt piekļuvi izejvielām no jaunattīstības valstīm nedrīkst kavēt vietējo attīstību un nabadzības izskaušanu, bet gan atbalstīt jaunattīstības valstis, to bagātīgos minerālu resursus izmantojot tā, lai nodrošinātu reālu attīstību; |
| --- | --- |

36.

atgādina par centieniem iegūt piekļuvi izejvielām no jaunattīstības valstīm nedrīkst kavēt vietējo attīstību un nabadzības izskaušanu, bet gan atbalstīt jaunattīstības valstis, to bagātīgos minerālu resursus izmantojot tā, lai nodrošinātu reālu attīstību;

Pārtikas nodrošinājums

| 37. | uzsver, ka globāla pārtikas nodrošinājuma sasniegšanai būs vajadzīga PSA visos līmeņos, īpaši, ja vēlamies sasniegt daudz augstākos programmā 2030. gadam iekļautos mērķus, proti, pilnībā izskaust badu un visu veidu uzturnepietiekamību; uzskata, ka ES vajadzētu veicināt stabila regulējuma izveidi ar skaidriem kritērijiem, lai aizsargātu visneaizsargātāko iedzīvotāju tiesības uz nodrošinājumu ar pārtiku; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka globāla pārtikas nodrošinājuma sasniegšanai būs vajadzīga PSA visos līmeņos, īpaši, ja vēlamies sasniegt daudz augstākos programmā 2030. gadam iekļautos mērķus, proti, pilnībā izskaust badu un visu veidu uzturnepietiekamību; uzskata, ka ES vajadzētu veicināt stabila regulējuma izveidi ar skaidriem kritērijiem, lai aizsargātu visneaizsargātāko iedzīvotāju tiesības uz nodrošinājumu ar pārtiku;

| 38. | aicina ES citu faktoru starpā sistemātiski novērtēt ES lauksaimniecības, tirdzniecības un enerģētikas, piemēram, biodegvielas ražošanas politikas, ietekmi un pārtikas nodrošinājumu jaunattīstības valstīs un visneaizsargātāko iedzīvotāju iedzīvi; mudina Komisiju koncentrēties uz kooperatīviem, mikrouzņēmumiem, maza un vidēja mēroga lauku saimniecībām un lauksaimniecībā nodarbinātajiem un veicināt ilgtspējīgu agrāri ekoloģisko paņēmienu izmantošanu saskaņā ar Lauksaimniecības zinātnes un tehnoloģijas starptautiskā novērtējuma attīstības jomā (IAASTD) secinājumiem, ANO īpašā referenta tiesību uz pārtiku jomā ieteikumiem un ilgtspējīgas attīstības mērķiem; atgādina par vajadzību nodrošināt, ka kopējās lauksaimniecības politikas pasākumu īstenošana nepadraud jaunattīstības valstu pārtikas ražošanas spēju un ilgtermiņa nodrošinājumu ar pārtiku; uzsver, ka nopietnas problēmas saistībā ar politikas saskaņotību un ietekmi ir jārisina notiekošajā ES pārtikas nodrošinājuma sistēmas uzraudzībā (COM(2010)0127); uzsver, ka ES ir jāatbalsta pārstrāde lauksaimniecības nozarē un pārtikas uzglabāšanas metožu uzlabošana; atgādina, cik svarīgi ir ņemt vērā zvejas līgumu ietekmi uz jaunattīstības valstu nodrošinājumu ar pārtiku; aicina ES un tās dalībvalstis veicināt zemes sagrābšanas novēršanu, sniedzot atbalstu ANO brīvprātīgi piemērojamo pamatnostādņu par īpašumtiesību uz zemi, zvejas vietām un mežiem atbildīgu pārvaldību īstenošanai jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

38.

aicina ES citu faktoru starpā sistemātiski novērtēt ES lauksaimniecības, tirdzniecības un enerģētikas, piemēram, biodegvielas ražošanas politikas, ietekmi un pārtikas nodrošinājumu jaunattīstības valstīs un visneaizsargātāko iedzīvotāju iedzīvi; mudina Komisiju koncentrēties uz kooperatīviem, mikrouzņēmumiem, maza un vidēja mēroga lauku saimniecībām un lauksaimniecībā nodarbinātajiem un veicināt ilgtspējīgu agrāri ekoloģisko paņēmienu izmantošanu saskaņā ar Lauksaimniecības zinātnes un tehnoloģijas starptautiskā novērtējuma attīstības jomā (IAASTD) secinājumiem, ANO īpašā referenta tiesību uz pārtiku jomā ieteikumiem un ilgtspējīgas attīstības mērķiem; atgādina par vajadzību nodrošināt, ka kopējās lauksaimniecības politikas pasākumu īstenošana nepadraud jaunattīstības valstu pārtikas ražošanas spēju un ilgtermiņa nodrošinājumu ar pārtiku; uzsver, ka nopietnas problēmas saistībā ar politikas saskaņotību un ietekmi ir jārisina notiekošajā ES pārtikas nodrošinājuma sistēmas uzraudzībā (COM(2010)0127); uzsver, ka ES ir jāatbalsta pārstrāde lauksaimniecības nozarē un pārtikas uzglabāšanas metožu uzlabošana; atgādina, cik svarīgi ir ņemt vērā zvejas līgumu ietekmi uz jaunattīstības valstu nodrošinājumu ar pārtiku; aicina ES un tās dalībvalstis veicināt zemes sagrābšanas novēršanu, sniedzot atbalstu ANO brīvprātīgi piemērojamo pamatnostādņu par īpašumtiesību uz zemi, zvejas vietām un mežiem atbildīgu pārvaldību īstenošanai jaunattīstības valstīs;

Veselība

| 39. | uzsver, ka jaunattīstības valstīm par prioritāti savos budžetos ir jāizvirza stabilu veselības aprūpes sistēmu izveidei, ilgtspējīgas veselības aprūpes infrastruktūras izveide un pamatpakalpojumu un kvalitatīvas aprūpes nodrošināšana; aicina ES atbalstīt vispārējas veselības apdrošināšanas ieviešanu, kas garantētu veselības risku savstarpēju segšanu jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka jaunattīstības valstīm par prioritāti savos budžetos ir jāizvirza stabilu veselības aprūpes sistēmu izveidei, ilgtspējīgas veselības aprūpes infrastruktūras izveide un pamatpakalpojumu un kvalitatīvas aprūpes nodrošināšana; aicina ES atbalstīt vispārējas veselības apdrošināšanas ieviešanu, kas garantētu veselības risku savstarpēju segšanu jaunattīstības valstīs;

Klimata pārmaiņas

| 40. | aicina ES, tās dalībvalstis un visus tās starptautiskos partnerus apņēmīgi īstenot nesen pieņemto COP21/Parīzes klimata vienošanos; uzsver, ka ES un citām attīstītajām valstīm ir jāturpina atbalstīt rīcību klimata jomā, lai samazinātu emisijas un izveidotu noturību pret klimata pārmaiņu ietekmi jaunattīstības valstīs, īpaši vismazāk attīstītajās valstīs; atgādina, ka šai sakarā būtiski svarīgi ir nodrošināt pienācīgu klimata finansējumu; atbalsta ES energopārejas procesu un pārēju uz atjaunojamiem enerģijas avotiem; uzsver, ka tad, ja globālā sasilšana netiks ierobežota, lai tā būtu krietni zem 2 oC robežas, attīstības mērķi var būt apdraudēti; aicina ES uzņemties proaktīvu lomu, risinot globālās klimata problēmas, un noteikt stratēģiskās prioritātes visos līmeņos un visās nozarēs, kā arī izstrādāt un īstenot jaunus, saistošus klimata, energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas mērķus, kas atbilstu Parīzes līgumam; |
| --- | --- |

40.

aicina ES, tās dalībvalstis un visus tās starptautiskos partnerus apņēmīgi īstenot nesen pieņemto COP21/Parīzes klimata vienošanos; uzsver, ka ES un citām attīstītajām valstīm ir jāturpina atbalstīt rīcību klimata jomā, lai samazinātu emisijas un izveidotu noturību pret klimata pārmaiņu ietekmi jaunattīstības valstīs, īpaši vismazāk attīstītajās valstīs; atgādina, ka šai sakarā būtiski svarīgi ir nodrošināt pienācīgu klimata finansējumu; atbalsta ES energopārejas procesu un pārēju uz atjaunojamiem enerģijas avotiem; uzsver, ka tad, ja globālā sasilšana netiks ierobežota, lai tā būtu krietni zem 2 oC robežas, attīstības mērķi var būt apdraudēti; aicina ES uzņemties proaktīvu lomu, risinot globālās klimata problēmas, un noteikt stratēģiskās prioritātes visos līmeņos un visās nozarēs, kā arī izstrādāt un īstenot jaunus, saistošus klimata, energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas mērķus, kas atbilstu Parīzes līgumam;

| 41. | atzīst, ka klimata finansēšanas jomā privātais finansējums nevar aizstāt publisko finansējumu; uzsver nepieciešamību pēc pārredzamas ziņošanas un pārskatatbildības, lai nodrošinātu attiecīgo sociālo un vides aizsardzības mehānismu īstenošanu saistībā ar privātu finansējumu klimata jomā; |
| --- | --- |

41.

atzīst, ka klimata finansēšanas jomā privātais finansējums nevar aizstāt publisko finansējumu; uzsver nepieciešamību pēc pārredzamas ziņošanas un pārskatatbildības, lai nodrošinātu attiecīgo sociālo un vides aizsardzības mehānismu īstenošanu saistībā ar privātu finansējumu klimata jomā;

Dzimums

| 42. | atzinīgi vērtē ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu 2016.–2020. gadam un mudina uzraudzīt un īstenot tās mērķus visās ES ārējās darbībās, tostarp ES finansētajos atsevišķu valstu projektos; aicina arī ES efektīvi integrēt dzimumu līdztiesību un iespēju radīšanu sievietēm visās tās politikas jomās, tostarp budžeta jomā, un nodrošināt, ka tās ārējās darbības sekmē visu veidu diskriminācijas, tostarp LBBT personu diskriminācijas, apkarošanu; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu 2016.–2020. gadam un mudina uzraudzīt un īstenot tās mērķus visās ES ārējās darbībās, tostarp ES finansētajos atsevišķu valstu projektos; aicina arī ES efektīvi integrēt dzimumu līdztiesību un iespēju radīšanu sievietēm visās tās politikas jomās, tostarp budžeta jomā, un nodrošināt, ka tās ārējās darbības sekmē visu veidu diskriminācijas, tostarp LBBT personu diskriminācijas, apkarošanu;

Drošība

| 43. | atzīst, ka bez drošības nav iespējama ilgtspējīga attīstība vai nabadzības izskaušana; turklāt atzīst, ka saikne starp drošību un attīstību ir svarīgs elements ES ārējās darbības efektivitātes nodrošināšanā; |
| --- | --- |

43.

atzīst, ka bez drošības nav iespējama ilgtspējīga attīstība vai nabadzības izskaušana; turklāt atzīst, ka saikne starp drošību un attīstību ir svarīgs elements ES ārējās darbības efektivitātes nodrošināšanā;

| 44. | uzsver, cik svarīgi ir garantēt politikas saskaņotību un koordināciju starp ES ārējās darbības, drošības, aizsardzības, tirdzniecība, humānās palīdzības un attīstības sadarbības politikas jomām; vērš uzmanību uz labas pārvaldības iedibināšanas uzdevumu jaunattīstības valstīs; uzstāj, ka PSA vajadzētu sniegt ieguldījumu tiesiskuma iedibināšanā un neatkarīgu iestāžu izveidē, kā arī stiprināt darbības, kuru mērķis ir panākt atbruņošanos, nodrošināt sabiedrības veselības aprūpi, nodrošinājumu ar pārtiku un īstenot tamlīdzīgu politiku, kuras mērķis ir garantēt drošību un attīstību; |
| --- | --- |

44.

uzsver, cik svarīgi ir garantēt politikas saskaņotību un koordināciju starp ES ārējās darbības, drošības, aizsardzības, tirdzniecība, humānās palīdzības un attīstības sadarbības politikas jomām; vērš uzmanību uz labas pārvaldības iedibināšanas uzdevumu jaunattīstības valstīs; uzstāj, ka PSA vajadzētu sniegt ieguldījumu tiesiskuma iedibināšanā un neatkarīgu iestāžu izveidē, kā arī stiprināt darbības, kuru mērķis ir panākt atbruņošanos, nodrošināt sabiedrības veselības aprūpi, nodrošinājumu ar pārtiku un īstenot tamlīdzīgu politiku, kuras mērķis ir garantēt drošību un attīstību;

| 45. | aicina ES nostiprināt savas krīžu pārvarēšanas un agrīnās brīdināšanas spējas un pastiprināt sinerģijas starp kopējo drošības un aizsardzības politiku (KDAP) un attīstības instrumentiem, rodot līdzsvaru starp īstermiņa reakciju uz krīzēm un ilgtermiņa attīstības stratēģijām; ierosina, ka jauna instrumenta izveide, kas būtu paredzēts attīstības un drošības saiknei, varētu mazināt nesaskaņotību un palielināt PSA efektivitāti; uzsver, ka šo instrumentu nevajadzētu finansēt no pastāvošajiem palīdzības instrumentiem, tam vajadzētu piešķirt jaunas budžeta apropriācijas; aicina iekļaut attiecīgi reģionu un valstu prioritātes un to politiku ES stratēģijās drošības un attīstības jomā; atzinīgi vērtē politikas sistēmas krīzes risināšanai izmantošanu, jo tā ir svarīgs instruments kopīgas krīzes izpratnes panākšanai agrīnā tās stadijā; aicina pastiprināt sadarbību starp Komisiju, EĀDD un dalībvalstīm, lai izveidotu visaptverošu analīzi, kas krīzes situācijā ļautu izdarīt informētu izvēli starp KDAP darbībām un ar KDAP nesaistītām darbībām; |
| --- | --- |

45.

aicina ES nostiprināt savas krīžu pārvarēšanas un agrīnās brīdināšanas spējas un pastiprināt sinerģijas starp kopējo drošības un aizsardzības politiku (KDAP) un attīstības instrumentiem, rodot līdzsvaru starp īstermiņa reakciju uz krīzēm un ilgtermiņa attīstības stratēģijām; ierosina, ka jauna instrumenta izveide, kas būtu paredzēts attīstības un drošības saiknei, varētu mazināt nesaskaņotību un palielināt PSA efektivitāti; uzsver, ka šo instrumentu nevajadzētu finansēt no pastāvošajiem palīdzības instrumentiem, tam vajadzētu piešķirt jaunas budžeta apropriācijas; aicina iekļaut attiecīgi reģionu un valstu prioritātes un to politiku ES stratēģijās drošības un attīstības jomā; atzinīgi vērtē politikas sistēmas krīzes risināšanai izmantošanu, jo tā ir svarīgs instruments kopīgas krīzes izpratnes panākšanai agrīnā tās stadijā; aicina pastiprināt sadarbību starp Komisiju, EĀDD un dalībvalstīm, lai izveidotu visaptverošu analīzi, kas krīzes situācijā ļautu izdarīt informētu izvēli starp KDAP darbībām un ar KDAP nesaistītām darbībām;

| 46. | uzskata, ka stratēģija drošībai un attīstībai Sāhelā (6), kā arī Āfrikas ātrās reaģēšanas spēki un Sāhelas reģiona attīstības plāns 2015.–2020. (7) ir labi piemēri sekmīgai ES visaptverošās pieejas īstenošanai, efektīvi kombinējot drošību, attīstību un ar pārvaldību saistīto reakciju; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka stratēģija drošībai un attīstībai Sāhelā (6), kā arī Āfrikas ātrās reaģēšanas spēki un Sāhelas reģiona attīstības plāns 2015.–2020. (7) ir labi piemēri sekmīgai ES visaptverošās pieejas īstenošanai, efektīvi kombinējot drošību, attīstību un ar pārvaldību saistīto reakciju;

| 47. | aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt uzlabot saikni starp humāno palīdzību, sadarbību attīstības jomā un noturību pret katastrofām, lai būtu iespējama elastīgāka un efektīvāka reakcija uz pieaugošajām vajadzībām; |
| --- | --- |

47.

aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt uzlabot saikni starp humāno palīdzību, sadarbību attīstības jomā un noturību pret katastrofām, lai būtu iespējama elastīgāka un efektīvāka reakcija uz pieaugošajām vajadzībām;

o

o o

| 48. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

48.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0251.

(3)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1

(4)  http://www.un.org/millennium/declaration/ares552e.htm

(5)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/49650173.pdf

(6)  http://eeas.europa.eu/africa/docs/sahel_strategy_en.pdf

(7)  www.consilium.europa.eu/en/meetings/fac/2015/04/st07823-en15_pdf

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/10 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/10

---

P8_TA(2016)0247

Jaunā alianse pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūcija par Jauno aliansi pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā (2015/2277(INI))

(2018/C 086/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas augstākā līmeņa sanāksmi par ilgtspējīgu attīstību un noslēguma dokumentu, ko Ģenerālā asambleja pieņēma 2015. gada 25. septembrī un kura nosaukums ir “Mūsu pasaules pārveide — ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gada perspektīvā”, un jo īpaši šajā programmā izklāstītajos ilgtspējīgas attīstības mērķos iekļauto 2. mērķi, proti, novērst badu, panākt pārtikas nodrošinājumu un labāku uzturu un sekmēt ilgtspējīgu lauksaimniecību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas augstākā līmeņa sanāksmi par ilgtspējīgu attīstību un noslēguma dokumentu, ko Ģenerālā asambleja pieņēma 2015. gada 25. septembrī un kura nosaukums ir “Mūsu pasaules pārveide — ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gada perspektīvā”, un jo īpaši šajā programmā izklāstītajos ilgtspējīgas attīstības mērķos iekļauto 2. mērķi, proti, novērst badu, panākt pārtikas nodrošinājumu un labāku uzturu un sekmēt ilgtspējīgu lauksaimniecību (1),

| — | ņemot vērā Parīzes nolīgumu, ko 2015. gada 12. decembrī noslēgušas Apvienoto Nāciju Organizācijas konvenciju par klimata pārmaiņām parakstījušās dalībvalstis (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes nolīgumu, ko 2015. gada 12. decembrī noslēgušas Apvienoto Nāciju Organizācijas konvenciju par klimata pārmaiņām parakstījušās dalībvalstis (2),

| — | ņemot vērā Āfrikas Vispārējo lauksaimniecības attīstības programmu (CAADP), par kuru Āfrikas Savienības (ĀS) valstis vienojās 2002. gadā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Vispārējo lauksaimniecības attīstības programmu (CAADP), par kuru Āfrikas Savienības (ĀS) valstis vienojās 2002. gadā (3),

| — | ņemot vērā ĀS valstu vadītāju augstākā līmeņa sanāksmi, kas notika 2003. gadā Maputu (Mozambika) un kurā ĀS valdības vienojās ieguldīt vairāk nekā 10 % no sava kopējā nacionālā budžeta asignējumiem lauksaimniecības nozarē (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀS valstu vadītāju augstākā līmeņa sanāksmi, kas notika 2003. gadā Maputu (Mozambika) un kurā ĀS valdības vienojās ieguldīt vairāk nekā 10 % no sava kopējā nacionālā budžeta asignējumiem lauksaimniecības nozarē (4),

| — | ņemot vērā ĀS 2012. gada jūlija valstu un valdību vadītāju asambleju, kurā 2014. gads tika pasludināts par Āfrikas lauksaimniecības un pārtikas nodrošinājuma gadu (5), atzīmējot desmito CAADP pieņemšanas gadadienu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀS 2012. gada jūlija valstu un valdību vadītāju asambleju, kurā 2014. gads tika pasludināts par Āfrikas lauksaimniecības un pārtikas nodrošinājuma gadu (5), atzīmējot desmito CAADP pieņemšanas gadadienu,

| — | ņemot vērā deklarāciju “Paātrināta lauksaimnieciskās ražošanas izaugsme un pārveide kopīgas pārticības un labākas dzīves kvalitātes vārdā”, ko 2014. gada 27. jūnijā pieņēma ĀS valstu vadītāji Malabo (Ekvatoriālā Gvineja) notikušajā augstākā līmeņa sanāksmē un kurā ĀS valstu valdības atkārtoti apņēmās vismaz 10 % no publiskajiem izdevumiem atvēlēt lauksaimniecībai (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju “Paātrināta lauksaimnieciskās ražošanas izaugsme un pārveide kopīgas pārticības un labākas dzīves kvalitātes vārdā”, ko 2014. gada 27. jūnijā pieņēma ĀS valstu vadītāji Malabo (Ekvatoriālā Gvineja) notikušajā augstākā līmeņa sanāksmē un kurā ĀS valstu valdības atkārtoti apņēmās vismaz 10 % no publiskajiem izdevumiem atvēlēt lauksaimniecībai (6),

| — | ņemot vērā G8 valstu grupas 2009. gada Akvilas pārtikas nodrošinājuma iniciatīvu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G8 valstu grupas 2009. gada Akvilas pārtikas nodrošinājuma iniciatīvu (7),

| — | ņemot vērā lauksaimniecības, zemkopības un lopkopības ministru apvienotajā konferencē 2009. gada aprīlī Adisabebā (Etiopijā) (8) pieņemto Āfrikas zemes politikas vispārējo regulējumu un vadlīnijas (R&V), kā arī ĀS valstu vadītāju 2009. gada jūlijā Sirtā (Lībijā) notikušajā augstākā līmeņa sanāksmē ĀS valdību vadītāju pieņemto deklarāciju “Zemes jautājumi un izaicinājumi Āfrikā” (9), mudinot R&V īstenot praksē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā lauksaimniecības, zemkopības un lopkopības ministru apvienotajā konferencē 2009. gada aprīlī Adisabebā (Etiopijā) (8) pieņemto Āfrikas zemes politikas vispārējo regulējumu un vadlīnijas (R&V), kā arī ĀS valstu vadītāju 2009. gada jūlijā Sirtā (Lībijā) notikušajā augstākā līmeņa sanāksmē ĀS valdību vadītāju pieņemto deklarāciju “Zemes jautājumi un izaicinājumi Āfrikā” (9), mudinot R&V īstenot praksē,

| — | ņemot vērā ĀS lauksaimniecības, lauku attīstības, zivsaimniecības un akvakultūras ministru Adisabebā 2014. gada 1. un 2. maijā (10) notikušajā kopīgajā konferencē pieņemtos orientējošos principus attiecībā uz liela apmēra ieguldījumiem Āfrikas zemes fondā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀS lauksaimniecības, lauku attīstības, zivsaimniecības un akvakultūras ministru Adisabebā 2014. gada 1. un 2. maijā (10) notikušajā kopīgajā konferencē pieņemtos orientējošos principus attiecībā uz liela apmēra ieguldījumiem Āfrikas zemes fondā,

| — | ņemot vērā Āfrikas pilsoniskās sabiedrības organizāciju 2013. gada maija deklarāciju “Āfrikas lauksaimniecības modernizācija — kas ir labuma guvēji?” (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas pilsoniskās sabiedrības organizāciju 2013. gada maija deklarāciju “Āfrikas lauksaimniecības modernizācija — kas ir labuma guvēji?” (11),

| — | ņemot vērā Džimini 2014. gada 13. marta Rietumāfrikas mazo lauksaimnieku organizāciju deklarāciju (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Džimini 2014. gada 13. marta Rietumāfrikas mazo lauksaimnieku organizāciju deklarāciju (12),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) 2004. gada brīvprātīgi piemērojamās pamatnostādnes par atbalstu tiesību uz pienācīgu pārtiku pakāpeniskai īstenošanai nacionālā pārtikas nodrošinājuma kontekstā (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) 2004. gada brīvprātīgi piemērojamās pamatnostādnes par atbalstu tiesību uz pienācīgu pārtiku pakāpeniskai īstenošanai nacionālā pārtikas nodrošinājuma kontekstā (13),

| — | ņemot vērā iniciatīvas “Lauksaimniecības zinātnes un attīstības tehnoloģiju starptautiskais novērtējums” (IAASTD) ietvaros 2009. gadā izstrādāto ziņojumu “Lauksaimniecība krustcelēs” (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iniciatīvas “Lauksaimniecības zinātnes un attīstības tehnoloģiju starptautiskais novērtējums” (IAASTD) ietvaros 2009. gadā izstrādāto ziņojumu “Lauksaimniecība krustcelēs” (14),

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (15),

| — | ņemot vērā 1979. gada ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1979. gada ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) (16),

| — | ņemot vērā 1987. gada Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1987. gada Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu (17),

| — | ņemot vērā ANO 2007. gada Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2007. gada Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām (18),

| — | ņemot vērā 2007. gada ANO pamatprincipus un vadlīnijas par izlikšanu no mājokļa un pārvietošanu, pamatojoties uz attīstības apsvērumiem (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada ANO pamatprincipus un vadlīnijas par izlikšanu no mājokļa un pārvietošanu, pamatojoties uz attīstības apsvērumiem (19),

| — | ņemot vērā 2011. gada orientējošos principus par uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām, kurus 2011. gadā apstiprināja ANO Cilvēktiesību padome (20), un ESAO pamatnostādnes par daudznacionālajiem uzņēmumiem, kuras atjaunināja 2011. gadā (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada orientējošos principus par uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām, kurus 2011. gadā apstiprināja ANO Cilvēktiesību padome (20), un ESAO pamatnostādnes par daudznacionālajiem uzņēmumiem, kuras atjaunināja 2011. gadā (21),

| — | ņemot vērā 2011. gada Pusanas Partnerību efektīvai attīstības sadarbībai (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada Pusanas Partnerību efektīvai attīstības sadarbībai (22),

| — | ņemot vērā 2012. gada brīvprātīgās pamatnostādnes par atbildīgu zemes, zivju akvatorijas un mežu īpašumtiesībām (VGGT) (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada brīvprātīgās pamatnostādnes par atbildīgu zemes, zivju akvatorijas un mežu īpašumtiesībām (VGGT) (23),

| — | ņemot vērā 1991. gada Starptautisko jaunu augu šķirņu aizsardzības konvenciju (UPOV konvencija) (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1991. gada Starptautisko jaunu augu šķirņu aizsardzības konvenciju (UPOV konvencija) (24),

| — | ņemot vērā 2001. gada Starptautisko līgumu par augu ģenētiskajiem resursiem pārtikai un lauksaimniecībai (ITPGRFA) (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada Starptautisko līgumu par augu ģenētiskajiem resursiem pārtikai un lauksaimniecībai (ITPGRFA) (25),

| — | ņemot vērā 1992. gada Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un tās 2000. gada Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību un 2010. gada Nagojas protokolu par piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un to ieguvumu taisnīgu un godīgu sadali, kas gūti no šo resursu izmantošanas (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1992. gada Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un tās 2000. gada Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību un 2010. gada Nagojas protokolu par piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un to ieguvumu taisnīgu un godīgu sadali, kas gūti no šo resursu izmantošanas (26),

| — | ņemot vērā Āfrikas bioloģiskās drošības parauglikumu (27), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas bioloģiskās drošības parauglikumu (27),

| — | ņemot vērā Frankofonijas parlamentārās asamblejas 2012. gada 12. jūlijā pieņemto rezolūciju par zemes jautājumu reglamentējošiem tiesību aktiem nolūkā nodrošināt pārtikas suverenitāti (28), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Frankofonijas parlamentārās asamblejas 2012. gada 12. jūlijā pieņemto rezolūciju par zemes jautājumu reglamentējošiem tiesību aktiem nolūkā nodrošināt pārtikas suverenitāti (28),

| — | ņemot vērā ĀKK un ES apvienotās parlamentārās asamblejas Adisabebā 2013. gada 27. novembrī pieņemto rezolūciju par ganību lopkopības ietekmi uz sabiedrību un vidi ĀKK valstīs (29), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES apvienotās parlamentārās asamblejas Adisabebā 2013. gada 27. novembrī pieņemto rezolūciju par ganību lopkopības ietekmi uz sabiedrību un vidi ĀKK valstīs (29),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 31. martā pieņemto paziņojumu “ES politikas programma jaunattīstības valstu atbalstīšanai, risinot ar pārtikas nodrošinājumu saistītās problēmas” (30), un Padomes 2010. gada 10. maijā pieņemtos noslēguma secinājumus par politikas sistēmu (31), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 31. martā pieņemto paziņojumu “ES politikas programma jaunattīstības valstu atbalstīšanai, risinot ar pārtikas nodrošinājumu saistītās problēmas” (30), un Padomes 2010. gada 10. maijā pieņemtos noslēguma secinājumus par politikas sistēmu (31),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 28. maija noslēguma secinājumus par pārtiku un uztura nodrošinājumu (32), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 28. maija noslēguma secinājumus par pārtiku un uztura nodrošinājumu (32),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada jūlija rīcības plānu uztura jomā (33), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada jūlija rīcības plānu uztura jomā (33),

| — | ņemot vērā 2011. gada 27. septembra rezolūciju par ES politikas programmu jaunattīstības valstu atbalstīšanai, risinot ar pārtikas nodrošinājumu saistītās problēmas (34), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 27. septembra rezolūciju par ES politikas programmu jaunattīstības valstu atbalstīšanai, risinot ar pārtikas nodrošinājumu saistītās problēmas (34),

| — | ņemot vērā 2013. gada 11. decembra rezolūciju par ES pieeju attiecībā uz noturību pret katastrofām un to riska mazināšanu jaunattīstības valstīs — pieredze, kas gūta saistībā ar pārtikas nodrošinājuma krīzēm (35), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 11. decembra rezolūciju par ES pieeju attiecībā uz noturību pret katastrofām un to riska mazināšanu jaunattīstības valstīs — pieredze, kas gūta saistībā ar pārtikas nodrošinājuma krīzēm (35),

| — | ņemot vērā 2014. gada 13. marta rezolūciju par īpašumtiesību, valdījuma un labklājības celšanas lomu nabadzības izskaušanā un ilgtspējīgas attīstības veicināšanā jaunattīstības valstīs (36), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 13. marta rezolūciju par īpašumtiesību, valdījuma un labklājības celšanas lomu nabadzības izskaušanā un ilgtspējīgas attīstības veicināšanā jaunattīstības valstīs (36),

| — | ņemot vērā 2015. gada 12. marta rezolūciju par Tanzāniju, jo īpaši par zemes sagrābšanas jautājumu (37), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 12. marta rezolūciju par Tanzāniju, jo īpaši par zemes sagrābšanas jautājumu (37),

| — | ņemot vērā Tunisā 2015. gada martā Pasaules Sociālajā forumā pieņemto cīņas par zemes un ūdens resursiem globālās sakritības deklarāciju (38); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tunisā 2015. gada martā Pasaules Sociālajā forumā pieņemto cīņas par zemes un ūdens resursiem globālās sakritības deklarāciju (38);

| — | ņemot vērā 2015. gada 30. aprīļa rezolūciju “Expo Milano 2015: Paēdināt planētu: enerģija dzīvei” (39), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 30. aprīļa rezolūciju “Expo Milano 2015: Paēdināt planētu: enerģija dzīvei” (39),

| — | ņemot vērā Āfrikas pilsoniskās sabiedrības prasības iekļaut pārtikas suverenitāti un tiesības uz pārtiku Vācijas G7 prezidentūras programmā 2015. gada jūnijā (40), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas pilsoniskās sabiedrības prasības iekļaut pārtikas suverenitāti un tiesības uz pārtiku Vācijas G7 prezidentūras programmā 2015. gada jūnijā (40),

| — | ņemot vērā Milānas hartu (41), ar kuru iepazīstināja izstādē Expo 2015' temata “Planētas pabarošana, enerģija uz visu dzīvi” ietvaros un kuru parakstīja vairāk kā viens miljons valstu un valdību vadītāju un privātpersonu, un kurā ir prasīts, lai visas apvienības, uzņēmumi, valstu un starptautiskās iestādes un privātpersonas uzņemtos atbildību nodrošināt nākamo paaudžu tiesības uz pārtiku, un kurā ir iekļautas obligātas saistības, ar kurām garantē šos tiesību ievērošanu visā pasaulē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Milānas hartu (41), ar kuru iepazīstināja izstādē Expo 2015' temata “Planētas pabarošana, enerģija uz visu dzīvi” ietvaros un kuru parakstīja vairāk kā viens miljons valstu un valdību vadītāju un privātpersonu, un kurā ir prasīts, lai visas apvienības, uzņēmumi, valstu un starptautiskās iestādes un privātpersonas uzņemtos atbildību nodrošināt nākamo paaudžu tiesības uz pārtiku, un kurā ir iekļautas obligātas saistības, ar kurām garantē šos tiesību ievērošanu visā pasaulē,

| — | ņemot vērā to, ka ANO Pasaules nodrošinājuma ar pārtiku komiteja ir piemērots starptautiskas vienošanās par politiskām šīs jomas vadlīnijām forums un ka tieši šajā forumā visām iesaistītajām pusēm ir iespējas izteikties un balsot; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka ANO Pasaules nodrošinājuma ar pārtiku komiteja ir piemērots starptautiskas vienošanās par politiskām šīs jomas vadlīnijām forums un ka tieši šajā forumā visām iesaistītajām pusēm ir iespējas izteikties un balsot;

| — | ņemot vērā 2015. gada 15. oktobra Milānas Pilsētu pakts pārtikas politikas jomā (42), ko ierosināja Milānas pilsētas dome un parakstīja 113 pilsētas visā pasaulē un iesniedza ANO ģenerālsekretāram Ban Ki-Moon un kas apliecina dominējošo lomu, kāda ir pilsētām, izstrādājot pārtikas politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 15. oktobra Milānas Pilsētu pakts pārtikas politikas jomā (42), ko ierosināja Milānas pilsētas dome un parakstīja 113 pilsētas visā pasaulē un iesniedza ANO ģenerālsekretāram Ban Ki-Moon un kas apliecina dominējošo lomu, kāda ir pilsētām, izstrādājot pārtikas politiku,

| — | ņemot vērā 2016. gada 21. janvāra rezolūciju par stāvokli Etiopijā (43), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 21. janvāra rezolūciju par stāvokli Etiopijā (43),

| — | ņemot vērā atklāto uzklausīšanu par Jauno aliansi pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā (NAFSN), ko 2015. gada 1. decembrī rīkoja Attīstības komiteja (44), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atklāto uzklausīšanu par Jauno aliansi pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā (NAFSN), ko 2015. gada 1. decembrī rīkoja Attīstības komiteja (44),

| — | ņemot vērā profesora Olivier de Schutter pētījumu “Jaunā alianse pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā Āfrikā”, kuru pasūtīja Attīstības komiteja un 2015. gada novembrī publicēja Ārpolitikas ģenerāldirektorāts (45), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā profesora Olivier de Schutter pētījumu “Jaunā alianse pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā Āfrikā”, kuru pasūtīja Attīstības komiteja un 2015. gada novembrī publicēja Ārpolitikas ģenerāldirektorāts (45),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A8-0169/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A8-0169/2016),

| A. | tā kā Jaunā alianse pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā Āfrikā (NASFN) ir izveidota, lai 50 miljoniem Subsahāras Āfrikā dzīvojošo iedzīvotāju līdz 2020. gadam palīdzētu izkļūt no nabadzības, uzlabojot pārtikas nodrošinājumu un uzturu; tā kā valstis, kas piedalās šās iniciatīvas īstenošanā, ir sarunās apspriedušas valstu sadarbības sistēmas (VSS), kurās ir izklāstītas saistības sekmēt privātos ieguldījumus Āfrikas lauksaimniecības nozarē; |
| --- | --- |

A.

tā kā Jaunā alianse pārtikas nodrošinājuma un uztura jomā Āfrikā (NASFN) ir izveidota, lai 50 miljoniem Subsahāras Āfrikā dzīvojošo iedzīvotāju līdz 2020. gadam palīdzētu izkļūt no nabadzības, uzlabojot pārtikas nodrošinājumu un uzturu; tā kā valstis, kas piedalās šās iniciatīvas īstenošanā, ir sarunās apspriedušas valstu sadarbības sistēmas (VSS), kurās ir izklāstītas saistības sekmēt privātos ieguldījumus Āfrikas lauksaimniecības nozarē;

| B. | tā kā ieguldījumi maza apjoma lauku saimniecībās Āfrikā pēdējos trīsdesmit gados ir atstāti novārtā, savukārt ievērojami pieauga valstu ar maziem ienākumiem atkarība no pārtikas importa, padarot tās neaizsargātas pret cenu svārstībām starptautiskajā tirgū; |
| --- | --- |

B.

tā kā ieguldījumi maza apjoma lauku saimniecībās Āfrikā pēdējos trīsdesmit gados ir atstāti novārtā, savukārt ievērojami pieauga valstu ar maziem ienākumiem atkarība no pārtikas importa, padarot tās neaizsargātas pret cenu svārstībām starptautiskajā tirgū;

| C. | tā kā plašas publiskās un privātās partnerības (PPP) var lielos Āfrikas lauksaimniecības uzņēmumus nostādīt dominējošā stāvoklī, kas marginalizētu vietējās saimniecības; |
| --- | --- |

C.

tā kā plašas publiskās un privātās partnerības (PPP) var lielos Āfrikas lauksaimniecības uzņēmumus nostādīt dominējošā stāvoklī, kas marginalizētu vietējās saimniecības;

| D. | tā kā no NASFN ietvaros veiktiem ieguldījumiem labumu ir guvuši vairāk par 8,2 miljoniem mazo lauksaimnieku un ir radīts vairāk kā 21 000 darbvietu, no kurām lielākajā daļā strādā sievietes; |
| --- | --- |

D.

tā kā no NASFN ietvaros veiktiem ieguldījumiem labumu ir guvuši vairāk par 8,2 miljoniem mazo lauksaimnieku un ir radīts vairāk kā 21 000 darbvietu, no kurām lielākajā daļā strādā sievietes;

| E. | tā kā 2008. gada pārtikas krīze visā pasaulē lika apzināties nepieciešamību atbalstīt mazo lauksaimnieku pārtikas ražošanu vietējo tirgu vajadzībām; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2008. gada pārtikas krīze visā pasaulē lika apzināties nepieciešamību atbalstīt mazo lauksaimnieku pārtikas ražošanu vietējo tirgu vajadzībām;

| F. | tā kā strukturālo pielāgojumu programmu īstenošanas sākšana pagājušā gadsimta 80. gadu sākumā sekmēja uz eksportu orientētas lauksaimniecības attīstību, kurā par prioritāti uzskatīja ienesīgo kultūru audzēšanu arvien lielākā apjomā globālā tirgus vajadzībām; tā kā šāda izvēle nozīmēja uzsvaru uz liela apjoma, ļoti kapitalizētu un mehanizētu ražošanu, savukārt maza mēroga lauksaimniecība tika zināmā mērā atstāta novārtā; |
| --- | --- |

F.

tā kā strukturālo pielāgojumu programmu īstenošanas sākšana pagājušā gadsimta 80. gadu sākumā sekmēja uz eksportu orientētas lauksaimniecības attīstību, kurā par prioritāti uzskatīja ienesīgo kultūru audzēšanu arvien lielākā apjomā globālā tirgus vajadzībām; tā kā šāda izvēle nozīmēja uzsvaru uz liela apjoma, ļoti kapitalizētu un mehanizētu ražošanu, savukārt maza mēroga lauksaimniecība tika zināmā mērā atstāta novārtā;

| G. | tā kā starptautiskie tirgi nākotnē kļūs vēl svārstīgāki; tā kā valstis nedrīkstētu uzņemties risku būt pārmērīgi atkarīgas no importa, bet tām galvenokārt būtu jāinvestē vietējā pārtikas ražošanā, lai stiprinātu izturību pret ārējiem faktoriem; |
| --- | --- |

G.

tā kā starptautiskie tirgi nākotnē kļūs vēl svārstīgāki; tā kā valstis nedrīkstētu uzņemties risku būt pārmērīgi atkarīgas no importa, bet tām galvenokārt būtu jāinvestē vietējā pārtikas ražošanā, lai stiprinātu izturību pret ārējiem faktoriem;

| H. | tā kā ģimenes lauksaimniekiem un maziem lauksaimniekiem ir jābūt NASFN darbības galvenajiem adresātiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā ģimenes lauksaimniekiem un maziem lauksaimniekiem ir jābūt NASFN darbības galvenajiem adresātiem;

| I. | tā kā pārtikas nodrošinājums jaunattīstības valstīs lielā mērā ir atkarīgs no dabas resursu ilgtspējīgas izmantošanas; |
| --- | --- |

I.

tā kā pārtikas nodrošinājums jaunattīstības valstīs lielā mērā ir atkarīgs no dabas resursu ilgtspējīgas izmantošanas;

| J. | tā kā tā saukto izaugsmes centru mērķis ir piesaistīt starptautiskos ieguldītājus, piedāvājot zemi lieliem privātiem uzņēmumiem, un tā kā šis process nedrīkst notikt uz ģimenes lauksaimnieku rēķina; |
| --- | --- |

J.

tā kā tā saukto izaugsmes centru mērķis ir piesaistīt starptautiskos ieguldītājus, piedāvājot zemi lieliem privātiem uzņēmumiem, un tā kā šis process nedrīkst notikt uz ģimenes lauksaimnieku rēķina;

| K. | tā kā nolīgumi par NASFN nesatur nekādas konkrētas norādes par to, kā kvalificēt badu un nepietiekamu uzturu; |
| --- | --- |

K.

tā kā nolīgumi par NASFN nesatur nekādas konkrētas norādes par to, kā kvalificēt badu un nepietiekamu uzturu;

| L. | tā kā ģimenes lauksaimnieki un mazie lauksaimnieki ir apliecinājuši savu spēju ražot dažādus produktus un palielināt ražošanu ilgtspējīgi, piemērojot agroekoloģiskus paņēmienus; |
| --- | --- |

L.

tā kā ģimenes lauksaimnieki un mazie lauksaimnieki ir apliecinājuši savu spēju ražot dažādus produktus un palielināt ražošanu ilgtspējīgi, piemērojot agroekoloģiskus paņēmienus;

| M. | tā kā monokultūras palielina atkarību no ķīmiskā mēslojuma un pesticīdiem, izraisa apjomīgu augsnes kvalitātes degradāciju un sekmē klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

M.

tā kā monokultūras palielina atkarību no ķīmiskā mēslojuma un pesticīdiem, izraisa apjomīgu augsnes kvalitātes degradāciju un sekmē klimata pārmaiņas;

| N. | tā kā lauksaimniecībā rodas vismaz 14 % no visām gada siltumnīcefekta emisijām — lielākoties tāpēc, ka tiek izmantots slāpekļa mēslojums; |
| --- | --- |

N.

tā kā lauksaimniecībā rodas vismaz 14 % no visām gada siltumnīcefekta emisijām — lielākoties tāpēc, ka tiek izmantots slāpekļa mēslojums;

| O. | tā kā pastāv dažādi zemes īpašumtiesiskie veidi (tradicionālais, publiskais un privātais), taču NAFSN gandrīz simtprocentīgi attiecas uz zemes īpašumtiesību dokumentālu nostiprināšanu kā zemes īpašumtiesību risinājumu; |
| --- | --- |

O.

tā kā pastāv dažādi zemes īpašumtiesiskie veidi (tradicionālais, publiskais un privātais), taču NAFSN gandrīz simtprocentīgi attiecas uz zemes īpašumtiesību dokumentālu nostiprināšanu kā zemes īpašumtiesību risinājumu;

| P. | tā kā līdz 2050. gada 70 % pasaules iedzīvotāju dzīvos pilsētās un kā nekad agrāk būs nepieciešama apvienotā globālā un vietējā pieeja uztura jautājumiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā līdz 2050. gada 70 % pasaules iedzīvotāju dzīvos pilsētās un kā nekad agrāk būs nepieciešama apvienotā globālā un vietējā pieeja uztura jautājumiem;

| Q. | tā kā zemes īpašumtiesību dokumentāla nostiprināšana nav vienīgais aizsardzības līdzeklis pret zemes atsavināšanu un pārmitināšanu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā zemes īpašumtiesību dokumentāla nostiprināšana nav vienīgais aizsardzības līdzeklis pret zemes atsavināšanu un pārmitināšanu;

| R. | tā kā dzimums ir ļoti svarīgs ieguldījumu Āfrikas lauksaimniecības faktors; tā kā lauku novados dzīvojošās sievietes ilgstoši ir diskriminētas attiecībā uz virkni ražošanas līdzekļu, tostarp zemi, kredītiem, kapitālprecēm un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

R.

tā kā dzimums ir ļoti svarīgs ieguldījumu Āfrikas lauksaimniecības faktors; tā kā lauku novados dzīvojošās sievietes ilgstoši ir diskriminētas attiecībā uz virkni ražošanas līdzekļu, tostarp zemi, kredītiem, kapitālprecēm un pakalpojumiem;

| S. | tā kā līdz pat nesenam laikam lauksaimniecībai paredzēto atbalstu galvenokārt sniedza vīriešu pārvaldītu eksporta kultūru audzēšanai, sievietēm atvēlot lielākoties atbildību par ģimenes uzturēšanai vajadzīgās pārtikas audzēšanu. |
| --- | --- |

S.

tā kā līdz pat nesenam laikam lauksaimniecībai paredzēto atbalstu galvenokārt sniedza vīriešu pārvaldītu eksporta kultūru audzēšanai, sievietēm atvēlot lielākoties atbildību par ģimenes uzturēšanai vajadzīgās pārtikas audzēšanu.

| T. | tā kā saskaņā ar FAO aplēsēm visā pasaulē aptuveni 75 % no augu bioloģiskās daudzveidības ir zuduši; tā kā liela apmēra ģenētiskā erozija pastiprina mūsu neaizsargātību pret klimata pārmaiņām un jaunu kaitēkļu un slimību rašanos; |
| --- | --- |

T.

tā kā saskaņā ar FAO aplēsēm visā pasaulē aptuveni 75 % no augu bioloģiskās daudzveidības ir zuduši; tā kā liela apmēra ģenētiskā erozija pastiprina mūsu neaizsargātību pret klimata pārmaiņām un jaunu kaitēkļu un slimību rašanos;

| U. | tā kā kontrole pār sēklām, īpašumtiesības uz tām un to pieejamība ir būtiskas no nabadzīgo lauksaimnieku pārtikas nodrošinājuma pastāvīgas garantēšanas viedokļa; |
| --- | --- |

U.

tā kā kontrole pār sēklām, īpašumtiesības uz tām un to pieejamība ir būtiskas no nabadzīgo lauksaimnieku pārtikas nodrošinājuma pastāvīgas garantēšanas viedokļa;

| V. | tā kā būtu jāaizsargā lauksaimnieku tiesības vairot, izmantot un pārdot savu sēklas materiālu, kā arī apmainīties ar to, |
| --- | --- |

V.

tā kā būtu jāaizsargā lauksaimnieku tiesības vairot, izmantot un pārdot savu sēklas materiālu, kā arī apmainīties ar to,

| W. | tā kā uztura nevienmērīga nodrošinājuma Āfrikā uzlabošana ir galvenais faktors, lai īstenotu ilgtspējīgas attīstības programmu; tā kā sliktu uzturu nosaka virkne savstarpēji saistītu procesu, kas sevī ietver veselības aprūpi, izglītību, sanitāro un higiēnas apstākļu nodrošināšanu, resursu pieejamību, sieviešu spēju palielināšanu un citus faktorus; |
| --- | --- |

W.

tā kā uztura nevienmērīga nodrošinājuma Āfrikā uzlabošana ir galvenais faktors, lai īstenotu ilgtspējīgas attīstības programmu; tā kā sliktu uzturu nosaka virkne savstarpēji saistītu procesu, kas sevī ietver veselības aprūpi, izglītību, sanitāro un higiēnas apstākļu nodrošināšanu, resursu pieejamību, sieviešu spēju palielināšanu un citus faktorus;

| X. | tā kā, pieņemot VSS par regulatīvām reformām sēklu sektorā uzņemtās saistības ir vērstas uz augu selekcionāru tiesību stiprināšanu, nelabvēlīgi ietekmējot pašreizējās lauksaimnieku sēklu sistēmas, no kurām labumu lielā mērā gūst nabadzīgākie lauksaimnieki; |
| --- | --- |

X.

tā kā, pieņemot VSS par regulatīvām reformām sēklu sektorā uzņemtās saistības ir vērstas uz augu selekcionāru tiesību stiprināšanu, nelabvēlīgi ietekmējot pašreizējās lauksaimnieku sēklu sistēmas, no kurām labumu lielā mērā gūst nabadzīgākie lauksaimnieki;

Ieguldījumi Āfrikas lauksaimniecībā un ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšana

| 1. | konstatē, ka vairākās VSS galvenā vērība ir pievērsta īpašo ekonomisku zonu attīstībai nolūkā panākt pēc iespējas lielākus ieguldījumus, īstenojot iniciatīvas, kas aptver veselu ieguldījumu nozaru klāstu —, sākot ar ceļiem vai enerģētikas infrastruktūras objektiem, līdz nodokļiem, muitai vai zemes īpašumtiesību režīmiem; uzsver arī vajadzību uzlabot un nodrošināt pievēršanos ūdens pieejamībai, uztura izglītības pastiprināšanai un labākās prakses stratēģiju apmaiņai; |
| --- | --- |

1.

konstatē, ka vairākās VSS galvenā vērība ir pievērsta īpašo ekonomisku zonu attīstībai nolūkā panākt pēc iespējas lielākus ieguldījumus, īstenojot iniciatīvas, kas aptver veselu ieguldījumu nozaru klāstu —, sākot ar ceļiem vai enerģētikas infrastruktūras objektiem, līdz nodokļiem, muitai vai zemes īpašumtiesību režīmiem; uzsver arī vajadzību uzlabot un nodrošināt pievēršanos ūdens pieejamībai, uztura izglītības pastiprināšanai un labākās prakses stratēģiju apmaiņai;

| 2. | norāda, ka lauksaimniecības ieguldījumu politikas nostādnes pārsvarā sekmē zemes iegādi lielā apjomā un galvenokārt ir vērsta uz eksporta lauksaimniecību, kas parasti nav saistīta ar vietējo ekonomiku; konstatē, ka ekstensīvu irigācijas sistēmu izveide NAFSN darbības konkrētajās ieguldījumu ģeogrāfiskajās zonās var samazināt ūdens pieejamību citiem izmantotājiem, piemēram mazajiem lauksaimniekiem vai lopkopjiem; uzsver, ka šajos apstākļos milzīgo PPP projektu spēja sekmēt nabadzības samazināšanos un pārtikas nodrošinājumu ir jāvērtē kritiski un ir jāuzlabo; uzsver, ka lauksaimniecības ieguldījumu politikas nostādnes būtu jāsaista ar vietējās ekonomikas attīstīšanu, tostarp ar mazo un ģimenes lauksaimniecību, un ar to palīdzību tās būtu jāatbalsta; atgādina, ka FAO īpašumtiesību vadlīnijās ir izteikts ieteikums nodrošināt pieejamību zemei, lai ģimenēm atļautu ražot pārtiku mājsaimniecību patēriņam un palielinātu mājsaimniecību ienākumus; uzsver vajadzību liela apjoma ieguldījumus Āfrikas zemes fondā balstīt uz šīm vadlīnijām, nodrošinot mazo lauksaimnieku un vietējo kopienu piekļuvi zemei, veicinot vietējo MVU ieguldījumu un panākot to, lai PPP projekti dotu ieguldījumu nabadzības un nevienlīdzības mazināšanā; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka lauksaimniecības ieguldījumu politikas nostādnes pārsvarā sekmē zemes iegādi lielā apjomā un galvenokārt ir vērsta uz eksporta lauksaimniecību, kas parasti nav saistīta ar vietējo ekonomiku; konstatē, ka ekstensīvu irigācijas sistēmu izveide NAFSN darbības konkrētajās ieguldījumu ģeogrāfiskajās zonās var samazināt ūdens pieejamību citiem izmantotājiem, piemēram mazajiem lauksaimniekiem vai lopkopjiem; uzsver, ka šajos apstākļos milzīgo PPP projektu spēja sekmēt nabadzības samazināšanos un pārtikas nodrošinājumu ir jāvērtē kritiski un ir jāuzlabo; uzsver, ka lauksaimniecības ieguldījumu politikas nostādnes būtu jāsaista ar vietējās ekonomikas attīstīšanu, tostarp ar mazo un ģimenes lauksaimniecību, un ar to palīdzību tās būtu jāatbalsta; atgādina, ka FAO īpašumtiesību vadlīnijās ir izteikts ieteikums nodrošināt pieejamību zemei, lai ģimenēm atļautu ražot pārtiku mājsaimniecību patēriņam un palielinātu mājsaimniecību ienākumus; uzsver vajadzību liela apjoma ieguldījumus Āfrikas zemes fondā balstīt uz šīm vadlīnijām, nodrošinot mazo lauksaimnieku un vietējo kopienu piekļuvi zemei, veicinot vietējo MVU ieguldījumu un panākot to, lai PPP projekti dotu ieguldījumu nabadzības un nevienlīdzības mazināšanā;

| 3. | norāda, ka sadarbības pamata lēmumu pieņemšanas procesā nebija iesaistītas visas ieinteresētās personas, bet gan tika izslēgtas cita starpā lauku kopienas, laukstrādnieki, mazie lauksaimnieki, zvejnieki un pirmiedzīvotāji un netika ievērotas minēto personu tiesības piedalīties; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka sadarbības pamata lēmumu pieņemšanas procesā nebija iesaistītas visas ieinteresētās personas, bet gan tika izslēgtas cita starpā lauku kopienas, laukstrādnieki, mazie lauksaimnieki, zvejnieki un pirmiedzīvotāji un netika ievērotas minēto personu tiesības piedalīties;

| 4. | pauž nožēlu par apspriešanās ar Āfrikas pilsoniskās sabiedrības organizācijām trūkumu brīdī, kad NAFSN sāka savu darbību; uzsver, ka ar pārtiku nenodrošinātu grupu dalībai politikas nostādnēs, kas tās ietekmē, ir jākļūst par visu pārtikas nodrošinājuma politikas nostādņu stūrakmeni; |
| --- | --- |

4.

pauž nožēlu par apspriešanās ar Āfrikas pilsoniskās sabiedrības organizācijām trūkumu brīdī, kad NAFSN sāka savu darbību; uzsver, ka ar pārtiku nenodrošinātu grupu dalībai politikas nostādnēs, kas tās ietekmē, ir jākļūst par visu pārtikas nodrošinājuma politikas nostādņu stūrakmeni;

| 5. | norāda, ka NAFSN ir apņēmusies veicināt iekļaujošu, uz lauksaimniecību balstītu izaugsmi, kas atbalstītu maza apjoma lauku saimniecības un palīdzētu samazināt nabadzību un nepietiekamu uzturu; šajā sakarībā uzsver, ka NAFSN pēc iespējas ir jāierobežo ķīmiskās mēslojuma un pesticīdu izmantošana, ņemot vērā to ietekmi uz vietējo kopienu locekļu veselību un vidi, piemēram, bioloģiskās daudzveidības zudumu un augsnes eroziju; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka NAFSN ir apņēmusies veicināt iekļaujošu, uz lauksaimniecību balstītu izaugsmi, kas atbalstītu maza apjoma lauku saimniecības un palīdzētu samazināt nabadzību un nepietiekamu uzturu; šajā sakarībā uzsver, ka NAFSN pēc iespējas ir jāierobežo ķīmiskās mēslojuma un pesticīdu izmantošana, ņemot vērā to ietekmi uz vietējo kopienu locekļu veselību un vidi, piemēram, bioloģiskās daudzveidības zudumu un augsnes eroziju;

| 6. | kritizē uzskatu, ka uzņēmumu ieguldījumi lauksaimniecībā automātiski uzlabo pārtikas nodrošinājumu un uzturu un mazina nabadzību; |
| --- | --- |

6.

kritizē uzskatu, ka uzņēmumu ieguldījumi lauksaimniecībā automātiski uzlabo pārtikas nodrošinājumu un uzturu un mazina nabadzību;

| 7. | konstatē G20 valstu 2011. gada ziņojumu, kurā uzsvērts, ka uz nodokļiem orientēti ieguldījumi var izrādīties īslaicīgi; atgādina, ka daudzi investoru motivācijas apsekojumi liecina par īpašu nodokļu atvieglojumu neitrālu vai negatīvu ietekmi uz lēmumiem investēt (46); |
| --- | --- |

7.

konstatē G20 valstu 2011. gada ziņojumu, kurā uzsvērts, ka uz nodokļiem orientēti ieguldījumi var izrādīties īslaicīgi; atgādina, ka daudzi investoru motivācijas apsekojumi liecina par īpašu nodokļu atvieglojumu neitrālu vai negatīvu ietekmi uz lēmumiem investēt (46);

| 8. | atzīmē, ka nodokļu atvieglojumi, tostarp atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa īpašās ekonomikas zonās, liedz Āfrikas valstīm iekasēt nodokļu ieņēmumus, ar kuriem varētu finansēt svarīgas publiskas investīcijas lauksaimniecībā, īpaši pārtikas nodrošinājuma un uztura programmās (47); |
| --- | --- |

8.

atzīmē, ka nodokļu atvieglojumi, tostarp atbrīvojums no uzņēmumu ienākuma nodokļa īpašās ekonomikas zonās, liedz Āfrikas valstīm iekasēt nodokļu ieņēmumus, ar kuriem varētu finansēt svarīgas publiskas investīcijas lauksaimniecībā, īpaši pārtikas nodrošinājuma un uztura programmās (47);

| 9. | aicina valdības un līdzekļu devējus atcelt vai pārskatīt visas politikas nostādnes, projektus un konsultāciju vienošanās, ar kurām tiešā veidā tiek sekmēta un atvieglota zemes sagrābšana, atbalstot ļoti kaitīgus projektus un ieguldījumu, vai netieši pārmērīgi tiek izmantoti dabiskie resursi un kuru dēļ var tikt izdarīti nopietni cilvēktiesību pārkāpumi; prasa atbalstīt tā vietā politikas risinājumus, ar kuriem aizsargā mazos lauksaimniekus, jo īpaši sievietes, un šo iedzīvotāju kategoriju uzskata par prioritāru, un sekmē ilgtspējīgu zemes izmantošanu; |
| --- | --- |

9.

aicina valdības un līdzekļu devējus atcelt vai pārskatīt visas politikas nostādnes, projektus un konsultāciju vienošanās, ar kurām tiešā veidā tiek sekmēta un atvieglota zemes sagrābšana, atbalstot ļoti kaitīgus projektus un ieguldījumu, vai netieši pārmērīgi tiek izmantoti dabiskie resursi un kuru dēļ var tikt izdarīti nopietni cilvēktiesību pārkāpumi; prasa atbalstīt tā vietā politikas risinājumus, ar kuriem aizsargā mazos lauksaimniekus, jo īpaši sievietes, un šo iedzīvotāju kategoriju uzskata par prioritāru, un sekmē ilgtspējīgu zemes izmantošanu;

| 10. | brīdina pret Āzijas pagājušā gadsimta 60. gadu “zaļās revolūcijas” modeļa atkārtošanu Āfrikā un tās negatīvās ietekmes uz sabiedrību un vidi vērā neņemšanu; atgādina, ka pie IAM mērķiem pieder mērķis sekmēt ilgtspējīgu lauksaimniecību un ka tas ir jāsasniedz līdz 2030. gadam; |
| --- | --- |

10.

brīdina pret Āzijas pagājušā gadsimta 60. gadu “zaļās revolūcijas” modeļa atkārtošanu Āfrikā un tās negatīvās ietekmes uz sabiedrību un vidi vērā neņemšanu; atgādina, ka pie IAM mērķiem pieder mērķis sekmēt ilgtspējīgu lauksaimniecību un ka tas ir jāsasniedz līdz 2030. gadam;

| 11. | ar bažām konstatē, ka Malāvijas NASFN sekmē tabakas ražošanas paplašināšanu, nevis atbalsta alternatīvos pelnīšanas veidus saskaņā ar pienākumiem, kas paredzēti 2005. gada PTO Pamatkonvencijā par tabakas kontroli (PKTK) un saistībām, kas ir uzņemtas, pieņemot 2030. gada Ilgtspējīgas attīstības programmu; |
| --- | --- |

11.

ar bažām konstatē, ka Malāvijas NASFN sekmē tabakas ražošanas paplašināšanu, nevis atbalsta alternatīvos pelnīšanas veidus saskaņā ar pienākumiem, kas paredzēti 2005. gada PTO Pamatkonvencijā par tabakas kontroli (PKTK) un saistībām, kas ir uzņemtas, pieņemot 2030. gada Ilgtspējīgas attīstības programmu;

| 12. | mudina ES dalībvalstis censties pārveidot NAFSN par tādu līdzekli, kas patiešām atbalsta ģimeņu lauksaimniecību un vietējās ekonomikas Subsahāras Āfrikā, atgādinot, ka ģimeņu lauksaimnieki un mazie lauksaimnieki saražo aptuveni 80 % no pasaules pārtikas un nodrošina vairāk kā 60 % darbavietu šajā reģionā; |
| --- | --- |

12.

mudina ES dalībvalstis censties pārveidot NAFSN par tādu līdzekli, kas patiešām atbalsta ģimeņu lauksaimniecību un vietējās ekonomikas Subsahāras Āfrikā, atgādinot, ka ģimeņu lauksaimnieki un mazie lauksaimnieki saražo aptuveni 80 % no pasaules pārtikas un nodrošina vairāk kā 60 % darbavietu šajā reģionā;

| 13. | ir norūpējies, konstatējot, ka VSS attiecas tikai uz atsevišķiem starptautiskiem standartiem, ar kuriem definē atbildīgu ieguldīšanu lauksaimniecībā, un ka tajos nav sniegtas atsauces nedz uz FAO 2004. gada brīvprātīgi piemērojamām pamatnostādnēm par atbalstu tiesību uz pienācīgu pārtiku pakāpeniskai īstenošanai nacionālā pārtikas nodrošinājuma kontekstā, nedz uz pienākumu privātiem ieguldītājiem ievērot cilvēktiesības; |
| --- | --- |

13.

ir norūpējies, konstatējot, ka VSS attiecas tikai uz atsevišķiem starptautiskiem standartiem, ar kuriem definē atbildīgu ieguldīšanu lauksaimniecībā, un ka tajos nav sniegtas atsauces nedz uz FAO 2004. gada brīvprātīgi piemērojamām pamatnostādnēm par atbalstu tiesību uz pienācīgu pārtiku pakāpeniskai īstenošanai nacionālā pārtikas nodrošinājuma kontekstā, nedz uz pienākumu privātiem ieguldītājiem ievērot cilvēktiesības;

| 14. | aicina ES un dalībvalstis kā lielākās palīdzības attīstības jomā sniedzējas pasaulē:






  — | nodrošināt, ka ES ieguldītāji ievēro vietējo kopienu tiesības un mazo saimniecību vajadzības un mudina arī citus alianses partnerus tās ievērot, izmantojot uz cilvēktiesībām balstītu pieeju sadarbības tīklos, tostarp nodrošina vides, sociālos, zemes, darba un cilvēktiesību aizsardzības mehānismu darbību un piemēro augstākos savu ieguldījumu plānu pārredzamības standartus; |
| --- | --- | --- |

14.

aicina ES un dalībvalstis kā lielākās palīdzības attīstības jomā sniedzējas pasaulē:

—

nodrošināt, ka ES ieguldītāji ievēro vietējo kopienu tiesības un mazo saimniecību vajadzības un mudina arī citus alianses partnerus tās ievērot, izmantojot uz cilvēktiesībām balstītu pieeju sadarbības tīklos, tostarp nodrošina vides, sociālos, zemes, darba un cilvēktiesību aizsardzības mehānismu darbību un piemēro augstākos savu ieguldījumu plānu pārredzamības standartus;

| — | nodrošināt, ka ES ieguldītāji īsteno sociālās atbildības politiku, sastādot darba līgumus, un neizmanto savu ekonomisko pārākumu pār vietējo kopienu darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka ES ieguldītāji īsteno sociālās atbildības politiku, sastādot darba līgumus, un neizmanto savu ekonomisko pārākumu pār vietējo kopienu darba ņēmējiem;

| — | atbalstīt un aizstāvēt Āfrikas vietējos uzņēmumus un ieinteresētās personas kā NAFSN iniciatīvu primāros dalībniekus un saņēmējus; |
| --- | --- |

—

atbalstīt un aizstāvēt Āfrikas vietējos uzņēmumus un ieinteresētās personas kā NAFSN iniciatīvu primāros dalībniekus un saņēmējus;

| — | īstenot neseno PTO lēmumu izbeigt lauksaimniecības eksporta subsīdijas, kuras kropļo vietējo tirgu un iznīcina iztikas iespējas jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

—

īstenot neseno PTO lēmumu izbeigt lauksaimniecības eksporta subsīdijas, kuras kropļo vietējo tirgu un iznīcina iztikas iespējas jaunattīstības valstīs;

| — | izskaust tādas tarifu barjeras, kuras demotivē Āfrikas valstis pievienot vērtību izejvielām, ražojot uz vietas; |
| --- | --- |

—

izskaust tādas tarifu barjeras, kuras demotivē Āfrikas valstis pievienot vērtību izejvielām, ražojot uz vietas;

| 15. | aicina iesaistītās valstis:






  — | nodrošināt, ka finanšu, nodokļu vai administratīvās reformas neatbrīvo ieguldītājus no taisnīgas iemaksas veikšanas iesaistīto valstu pamatnodokļos vai nepiešķir netaisnīgas priekšrocības ieguldītājiem attiecībā pret sīksaimniecību īpašniekiem; |
| --- | --- | --- |

15.

aicina iesaistītās valstis:

—

nodrošināt, ka finanšu, nodokļu vai administratīvās reformas neatbrīvo ieguldītājus no taisnīgas iemaksas veikšanas iesaistīto valstu pamatnodokļos vai nepiešķir netaisnīgas priekšrocības ieguldītājiem attiecībā pret sīksaimniecību īpašniekiem;

| — | nodrošināt, ka to attiecīgās valdības saglabā tiesības aizsargāt savus lauksaimniecības un pārtikas tirgus, izmantojot atbilstošus tarifu un nodokļu režīmus, kas ir īpaši nepieciešami, lai novērstu finanšu spekulācijas un nodokļu apiešanu; |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka to attiecīgās valdības saglabā tiesības aizsargāt savus lauksaimniecības un pārtikas tirgus, izmantojot atbilstošus tarifu un nodokļu režīmus, kas ir īpaši nepieciešami, lai novērstu finanšu spekulācijas un nodokļu apiešanu;

| — | pieņemt politiku, kas veicina atbildīgu tirdzniecību un ir vērsta uz tādu tarifu barjeru izskaušanu, kas kavē reģionālo tirdzniecību; |
| --- | --- |

—

pieņemt politiku, kas veicina atbildīgu tirdzniecību un ir vērsta uz tādu tarifu barjeru izskaušanu, kas kavē reģionālo tirdzniecību;

Pārvaldība, īpašumtiesības un pārskatatbildība

| 16. | vērš NAFSN dalībnieku uzņemtajām saistībām ņemt vērā FAO brīvprātīgi piemērojamās pamatnostādnes par atbalstu tiesību uz pienācīgu pārtiku progresīvai īstenošanai nacionālā pārtikas nodrošinājuma kontekstā, un aicina minētos dalībniekus apņemties īstenot starptautiskos standartus, kuros ir definēts atbildīgs ieguldījums lauksaimniecībā, un ievērot orientējošos principus par uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām un ESAO pamatnostādnes attiecībā uz daudznacionālajiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

16.

vērš NAFSN dalībnieku uzņemtajām saistībām ņemt vērā FAO brīvprātīgi piemērojamās pamatnostādnes par atbalstu tiesību uz pienācīgu pārtiku progresīvai īstenošanai nacionālā pārtikas nodrošinājuma kontekstā, un aicina minētos dalībniekus apņemties īstenot starptautiskos standartus, kuros ir definēts atbildīgs ieguldījums lauksaimniecībā, un ievērot orientējošos principus par uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām un ESAO pamatnostādnes attiecībā uz daudznacionālajiem uzņēmumiem;

| 17. | uzsver, ka NAFSN ir jāpastiprina laba pārvaldība attiecībā uz dabas resursiem, jo īpaši nodrošinot to, ka cilvēkiem ir pieejami savi resursi, un aizsargājot viņu tiesības līgumu slēgšanas kontekstā par darījumiem, kas skar dabas resursus; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka NAFSN ir jāpastiprina laba pārvaldība attiecībā uz dabas resursiem, jo īpaši nodrošinot to, ka cilvēkiem ir pieejami savi resursi, un aizsargājot viņu tiesības līgumu slēgšanas kontekstā par darījumiem, kas skar dabas resursus;

| 18. | aicina ES strādāt ar ANO, lai panāktu to, ka visas valstis pieņemtu kā obligātu Milānas hartu un tajā paredzētās saistības; |
| --- | --- |

18.

aicina ES strādāt ar ANO, lai panāktu to, ka visas valstis pieņemtu kā obligātu Milānas hartu un tajā paredzētās saistības;

| 19. | uzsver, cik no ilgtspējīgas lauksaimniecības viedokļa ir svarīgs ir ūdens regulējums un klimata pārmaiņu apkarošana; aicina NAFSN partnerus galveno vērību pievērst piekļuves ūdenim uzlabošanai un paņēmieniem, kas saistīti ar irigāciju, un pastiprinātai vides aizsardzībai un augsnes saglabāšanai; |
| --- | --- |

19.

uzsver, cik no ilgtspējīgas lauksaimniecības viedokļa ir svarīgs ir ūdens regulējums un klimata pārmaiņu apkarošana; aicina NAFSN partnerus galveno vērību pievērst piekļuves ūdenim uzlabošanai un paņēmieniem, kas saistīti ar irigāciju, un pastiprinātai vides aizsardzībai un augsnes saglabāšanai;

| 20. | aicina ES strādāt ar ANO, lai panāktu to, ka tiek pieņemts un izplatīts Milānas Pilsētu pakts pārtikas politikas jomā; |
| --- | --- |

20.

aicina ES strādāt ar ANO, lai panāktu to, ka tiek pieņemts un izplatīts Milānas Pilsētu pakts pārtikas politikas jomā;

| 21. | aicina valstis dalībnieces apņemties īstenot starptautiskos standartus, kas reglamentē ieguldījumu, izmantojot uz cilvēktiesībām balstītu pieeju, tostarp ĀS vispārējo regulējumu un vadlīnijas par zemes politiku Āfrikā un tās orientējošos principus attiecībā uz liela apmēra ieguldījumiem Āfrikas zemes fondā; |
| --- | --- |

21.

aicina valstis dalībnieces apņemties īstenot starptautiskos standartus, kas reglamentē ieguldījumu, izmantojot uz cilvēktiesībām balstītu pieeju, tostarp ĀS vispārējo regulējumu un vadlīnijas par zemes politiku Āfrikā un tās orientējošos principus attiecībā uz liela apmēra ieguldījumiem Āfrikas zemes fondā;

| 22. | prasa, lai visas nodomu vēstules, kas tiek izstrādātas VSS ietvaros, tiktu publicētas pilnībā; uzsver vajadzību pēc spēcīga institucionāla un tiesiskā ietvara, ar ko nodrošina taisnīgu riska un ieguvumu sadali; uzsver, ka aktīva pilsoniskās sabiedrības dalība NAFSN ietvaros ir izšķirošs faktors, lai uzlabotu pārredzamību un nodrošinātu tās mērķu izpildi; norāda, ka ir jāsekmē dialogs un apspriešanās ar visām pilsoniskās sabiedrības grupām; |
| --- | --- |

22.

prasa, lai visas nodomu vēstules, kas tiek izstrādātas VSS ietvaros, tiktu publicētas pilnībā; uzsver vajadzību pēc spēcīga institucionāla un tiesiskā ietvara, ar ko nodrošina taisnīgu riska un ieguvumu sadali; uzsver, ka aktīva pilsoniskās sabiedrības dalība NAFSN ietvaros ir izšķirošs faktors, lai uzlabotu pārredzamību un nodrošinātu tās mērķu izpildi; norāda, ka ir jāsekmē dialogs un apspriešanās ar visām pilsoniskās sabiedrības grupām;

| 23. | pauž nožēlu par to, ka vienīgais NAFSN 10 sadarbības tīkliem kopīgais rādītājs ir Pasaules Bankas uzņēmējdarbības indekss; |
| --- | --- |

23.

pauž nožēlu par to, ka vienīgais NAFSN 10 sadarbības tīkliem kopīgais rādītājs ir Pasaules Bankas uzņēmējdarbības indekss;

| 24. | uzsver, ka daudzpusējās attīstības iniciatīvās iesaistītiem privātiem uzņēmumiem vajadzētu būt pārskatatbildīgiem par savu rīcību; šajā nolūkā aicina NAFSN dalībniekus iesniegt gada pārskatus par NAFSN ietvaros veikto darbu un šos pārskatus publiskot, un ar tiem iepazīstināt vietējos un vietējās kopienas, kā arī izveidot neatkarīgu pārskatatbildības mehānismu, tostarp apelācijas mehānismu, ko varētu izmantot vietējie un vietējās kopienas; uzsver, ka nemazāk svarīgi ir tas, lai attiecībā uz jaunās alianses ieguldījumiem, kas skar zemes īpašumtiesības, veiktu neatkarīgu, iepriekšēju ietekmes novērtējumu un nodrošinātu to atbilstību FAO brīvprātīgi piemērojamām pamatnostādnēm par atbildīgu zemes, zivju akvatoriju un mežu pārvaldību; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka daudzpusējās attīstības iniciatīvās iesaistītiem privātiem uzņēmumiem vajadzētu būt pārskatatbildīgiem par savu rīcību; šajā nolūkā aicina NAFSN dalībniekus iesniegt gada pārskatus par NAFSN ietvaros veikto darbu un šos pārskatus publiskot, un ar tiem iepazīstināt vietējos un vietējās kopienas, kā arī izveidot neatkarīgu pārskatatbildības mehānismu, tostarp apelācijas mehānismu, ko varētu izmantot vietējie un vietējās kopienas; uzsver, ka nemazāk svarīgi ir tas, lai attiecībā uz jaunās alianses ieguldījumiem, kas skar zemes īpašumtiesības, veiktu neatkarīgu, iepriekšēju ietekmes novērtējumu un nodrošinātu to atbilstību FAO brīvprātīgi piemērojamām pamatnostādnēm par atbildīgu zemes, zivju akvatoriju un mežu pārvaldību;

| 25. | konstatē, ka daudznacionālie uzņēmumi, kas ir NAFSN dalībnieki, priekšroku dod liela apjoma lauku saimniecībām, kas var izstumt maza apjoma lauku ražotājus; aicina desmit Āfrikas valstis, kas piedalās NAFSN, nodrošināt to, lai līgumlauksaimniecība būtu izdevīga gan pircējiem, gan vietējiem piegādātājiem; šajā nolūkā uzskata par ļoti svarīgu vajadzību stiprināt, piemēram, lauksaimnieku organizācijas, lai uzlabotu lauksaimniekiem izdevīgu līgumu slēgšanas pozīcijas; |
| --- | --- |

25.

konstatē, ka daudznacionālie uzņēmumi, kas ir NAFSN dalībnieki, priekšroku dod liela apjoma lauku saimniecībām, kas var izstumt maza apjoma lauku ražotājus; aicina desmit Āfrikas valstis, kas piedalās NAFSN, nodrošināt to, lai līgumlauksaimniecība būtu izdevīga gan pircējiem, gan vietējiem piegādātājiem; šajā nolūkā uzskata par ļoti svarīgu vajadzību stiprināt, piemēram, lauksaimnieku organizācijas, lai uzlabotu lauksaimniekiem izdevīgu līgumu slēgšanas pozīcijas;

| 26. | uzsver, ka partnervalstīs 90 % no darbvietām jau ir izveidoti privātajā sektorā un ka privātā sektora dalības potenciāls ir nenoliedzams, jo privātie uzņēmumi ir ideāli piemēroti nodrošināt ilgtspējīgu priekšnoteikumu, ar kā palīdzību mobilizē vietējos resursus, radot pamatu visu palīdzības programmu sniegšanai; uzsver to, cik svarīgs ir pārskatāms regulatīvais pamats, kurā ir precīzi noteiktas visu pušu tiesības un pienākumi, tostarp trūcīgo lauksaimnieku un neaizsargāto grupu tiesības un pienākumi, jo, ja šāda pamatregulējuma nav, šīs tiesības sekmīgi aizsargāt nevar. |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka partnervalstīs 90 % no darbvietām jau ir izveidoti privātajā sektorā un ka privātā sektora dalības potenciāls ir nenoliedzams, jo privātie uzņēmumi ir ideāli piemēroti nodrošināt ilgtspējīgu priekšnoteikumu, ar kā palīdzību mobilizē vietējos resursus, radot pamatu visu palīdzības programmu sniegšanai; uzsver to, cik svarīgs ir pārskatāms regulatīvais pamats, kurā ir precīzi noteiktas visu pušu tiesības un pienākumi, tostarp trūcīgo lauksaimnieku un neaizsargāto grupu tiesības un pienākumi, jo, ja šāda pamatregulējuma nav, šīs tiesības sekmīgi aizsargāt nevar.

| 27. | prasa, lai VSS tiktu pārskatītas nolūkā efektīvi novērst riskus, ko rada līgumlauksaimniecība un garantētās piegādes līgumi, kas tiek piedāvāti maziem ražotājiem, nodrošinot taisnīgus līgumnosacījumus, tostarp vienošanās par cenu, sieviešu tiesību ievērošanu, atbalstu ilgtspējīgai lauksaimniecībai un pienācīgus strīdu izšķiršanas mehānismus; |
| --- | --- |

27.

prasa, lai VSS tiktu pārskatītas nolūkā efektīvi novērst riskus, ko rada līgumlauksaimniecība un garantētās piegādes līgumi, kas tiek piedāvāti maziem ražotājiem, nodrošinot taisnīgus līgumnosacījumus, tostarp vienošanās par cenu, sieviešu tiesību ievērošanu, atbalstu ilgtspējīgai lauksaimniecībai un pienācīgus strīdu izšķiršanas mehānismus;

Piekļuve zemei un īpašumtiesību drošība

| 28. | brīdina, ka īpašumtiesību uz zemi dokumentāla nostiprināšana viena pati bieži vien apdraud mazos pārtikas ražotājus un pirmiedzīvotājus, jo īpaši sievietes, kuriem nav juridiska savu tiesību uz zemi noformējuma un kuri ir neaizsargāti pret negodīgiem zemes darījumiem, atsavināšanu bez piekrišanas vai taisnīgas kompensācijas; |
| --- | --- |

28.

brīdina, ka īpašumtiesību uz zemi dokumentāla nostiprināšana viena pati bieži vien apdraud mazos pārtikas ražotājus un pirmiedzīvotājus, jo īpaši sievietes, kuriem nav juridiska savu tiesību uz zemi noformējuma un kuri ir neaizsargāti pret negodīgiem zemes darījumiem, atsavināšanu bez piekrišanas vai taisnīgas kompensācijas;

| 29. | uzsver vajadzību pēc maza apjoma pārtikas ražotāju darbības dominējošās pozīcijās, kas ļautu viņu pašu neatkarīgām organizācijām viņus atbalstīt, viņiem pārzinot savu zemi, dabas resursus un programmas; |
| --- | --- |

29.

uzsver vajadzību pēc maza apjoma pārtikas ražotāju darbības dominējošās pozīcijās, kas ļautu viņu pašu neatkarīgām organizācijām viņus atbalstīt, viņiem pārzinot savu zemi, dabas resursus un programmas;

| 30. | ar bažām konstatē, ka ieguldītāji un vietējās elites, kas piedalās zemes darījumos, bieži vien pārdošanai paredzētās platības apzīmē kā “brīvas”, “lauksaimnieciski neizmantotas” vai “nepietiekami izmantotas”, taču Āfrikā ļoti maz ir īsteni lauksaimniecībā neizmantotas zemes, jo, piemēram, galvenā lauksaimniecības nozare ir lopkopība; |
| --- | --- |

30.

ar bažām konstatē, ka ieguldītāji un vietējās elites, kas piedalās zemes darījumos, bieži vien pārdošanai paredzētās platības apzīmē kā “brīvas”, “lauksaimnieciski neizmantotas” vai “nepietiekami izmantotas”, taču Āfrikā ļoti maz ir īsteni lauksaimniecībā neizmantotas zemes, jo, piemēram, galvenā lauksaimniecības nozare ir lopkopība;

| 31. | uzsver, ka 1,2 miljardi cilvēki joprojām dzīvo vai nu bez pastāvīgas pieejas zemei vai citādi dzīvo uz īpašuma, attiecībā uz kuru viņiem nav oficiālu tiesību, nav dokumentāli reģistrētu tiesību, nav veikta viņu zemju iemērīšana un viņiem nav tiesisku vai finansiālu līdzekļu, kā pārvērst īpašumu kapitālā; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka 1,2 miljardi cilvēki joprojām dzīvo vai nu bez pastāvīgas pieejas zemei vai citādi dzīvo uz īpašuma, attiecībā uz kuru viņiem nav oficiālu tiesību, nav dokumentāli reģistrētu tiesību, nav veikta viņu zemju iemērīšana un viņiem nav tiesisku vai finansiālu līdzekļu, kā pārvērst īpašumu kapitālā;

| 32. | atzinīgi vērtē zemes, zvejas vietu un mežu (VGGT) pārvaldības iekļaušanu visās VSS; prasa, pārskatot VSS, efektīvi īstenot VGGT un regulāri novērtēt tās ievērošanu un IAM regulējuma ievērošanu; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē zemes, zvejas vietu un mežu (VGGT) pārvaldības iekļaušanu visās VSS; prasa, pārskatot VSS, efektīvi īstenot VGGT un regulāri novērtēt tās ievērošanu un IAM regulējuma ievērošanu;

| 33. | uzsver, ka NAFSAN būtu jādarbojas, lai galvenokārt apkarotu zemes piesavināšanos, kas ir uzskatāma par cilvēktiesību pārkāpumu, jo tā vietējām kopienām atņem zemi, no kuras tās ir atkarīgas, jo uz tās ražo pārtiku, ar ko baro savas ģimenes; norāda, ka virknē jaunattīstības valstu zemes sagrābšana ir iznīcinājusi cilvēku darbvietas un iztikšanas līdzekļus un ir piespiedusi viņus pamest savas mājas; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka NAFSAN būtu jādarbojas, lai galvenokārt apkarotu zemes piesavināšanos, kas ir uzskatāma par cilvēktiesību pārkāpumu, jo tā vietējām kopienām atņem zemi, no kuras tās ir atkarīgas, jo uz tās ražo pārtiku, ar ko baro savas ģimenes; norāda, ka virknē jaunattīstības valstu zemes sagrābšana ir iznīcinājusi cilvēku darbvietas un iztikšanas līdzekļus un ir piespiedusi viņus pamest savas mājas;

| 34. | aicina iesaistītās valstis:






  — | nodrošināt līdzdalīgas un iekļaujošas vienošanās, kurās prioritāte piešķirta to personu tiesībām, vajadzībām un interesēm, kam likumīgi pienākas tiesības uz zemi, īpaši mazajiem lauksaimniekiem un mazām ģimenes saimniecībām; īpaši nodrošināt, ka no ikvienas/visām kopienām, kas apdzīvo attiecīgo zemi, saistībā ar kuru tiek nodotas īpašumtiesības un/vai kontrole, tiek saņemta brīvprātīga, iepriekšēja un informēta piekrišana (FPIC); |
| --- | --- | --- |

34.

aicina iesaistītās valstis:

—

nodrošināt līdzdalīgas un iekļaujošas vienošanās, kurās prioritāte piešķirta to personu tiesībām, vajadzībām un interesēm, kam likumīgi pienākas tiesības uz zemi, īpaši mazajiem lauksaimniekiem un mazām ģimenes saimniecībām; īpaši nodrošināt, ka no ikvienas/visām kopienām, kas apdzīvo attiecīgo zemi, saistībā ar kuru tiek nodotas īpašumtiesības un/vai kontrole, tiek saņemta brīvprātīga, iepriekšēja un informēta piekrišana (FPIC);

| — | īstenot saistošus valsts līmeņa pasākumus pret zemes piesavināšanos, korupciju, kuras pamatā ir zemes nodošana, un zemes izmantošanu spekulatīviem ieguldījumiem; |
| --- | --- |

—

īstenot saistošus valsts līmeņa pasākumus pret zemes piesavināšanos, korupciju, kuras pamatā ir zemes nodošana, un zemes izmantošanu spekulatīviem ieguldījumiem;

| — | uzraudzīt zemes īpašumtiesību un sertifikācijas shēmas, lai nodrošinātu, ka tās ir pārredzamas un nepieļauj zemes īpašumtiesību koncentrāciju vai neatņem kopienām resursus, no kuriem tās ir atkarīgas; |
| --- | --- |

—

uzraudzīt zemes īpašumtiesību un sertifikācijas shēmas, lai nodrošinātu, ka tās ir pārredzamas un nepieļauj zemes īpašumtiesību koncentrāciju vai neatņem kopienām resursus, no kuriem tās ir atkarīgas;

| — | nodrošināt, ka finansiālā palīdzība netiek izmantota, lai atbalstītu iniciatīvas, kas ļautu uzņēmumiem pārvietot vietējās kopienas; |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka finansiālā palīdzība netiek izmantota, lai atbalstītu iniciatīvas, kas ļautu uzņēmumiem pārvietot vietējās kopienas;

| — | atzīt visas leģitīmās tiesības uz zemi un nodrošināt juridisko noteiktību attiecībā uz zemes tiesībām, tostarp neoficiālām, pirmiedzīvotāju un ieražu zemes īpašumtiesībām; kā tas ir ieteikts VGGT, sekmēt jaunu tiesību aktu ievērošanu un/vai efektīvi piemērot spēkā esošos tiesību aktus, kas nodrošina iedarbīgu aizsardzību pret liela apmēra zemes darījumiem, piemēram, nosakot atļautu darījumu ar zemi maksimālo skaitu, un regulēt, uz kāda pamata valstu parlamentiem būtu jāapstiprina zemes tiesību nodošanas akti, ar kuriem tiek pārsniegts zināms apjoms; |
| --- | --- |

—

atzīt visas leģitīmās tiesības uz zemi un nodrošināt juridisko noteiktību attiecībā uz zemes tiesībām, tostarp neoficiālām, pirmiedzīvotāju un ieražu zemes īpašumtiesībām; kā tas ir ieteikts VGGT, sekmēt jaunu tiesību aktu ievērošanu un/vai efektīvi piemērot spēkā esošos tiesību aktus, kas nodrošina iedarbīgu aizsardzību pret liela apmēra zemes darījumiem, piemēram, nosakot atļautu darījumu ar zemi maksimālo skaitu, un regulēt, uz kāda pamata valstu parlamentiem būtu jāapstiprina zemes tiesību nodošanas akti, ar kuriem tiek pārsniegts zināms apjoms;

| — | nodrošināt, lai FPIC princips tiktu ievērots visās kopienās, kurām ir atsavināta zeme, un lai notiktu konsultācijas nolūkā garantēt visu vietējās kopienas grupu vienlīdzīgu dalību, jo īpaši to grupu dalību, kas ir visneaizsargātākās un visizstumtākās; |
| --- | --- |

—

nodrošināt, lai FPIC princips tiktu ievērots visās kopienās, kurām ir atsavināta zeme, un lai notiktu konsultācijas nolūkā garantēt visu vietējās kopienas grupu vienlīdzīgu dalību, jo īpaši to grupu dalību, kas ir visneaizsargātākās un visizstumtākās;

| 35. | tieši tādā pašā mērā atgādina, ka izmantotāju tiesības, kas izriet no ieražu īpašumtiesībām būtu jāatzīst un jāaizsargā ar tiesību sistēmas palīdzību, ievērojot Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas normas un lēmumus; |
| --- | --- |

35.

tieši tādā pašā mērā atgādina, ka izmantotāju tiesības, kas izriet no ieražu īpašumtiesībām būtu jāatzīst un jāaizsargā ar tiesību sistēmas palīdzību, ievērojot Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas normas un lēmumus;

| 36. | prasa, lai attiecībā uz NAFSN tiktu veikts ex ante ietekmes uz zemes tiesībām novērtējums un lai tās pasākumus veiktu tikai tad, kad ir saņemta FPIC no vietējiem cilvēkiem, kuru zemi attiecīgie pasākumi ietekmē; |
| --- | --- |

36.

prasa, lai attiecībā uz NAFSN tiktu veikts ex ante ietekmes uz zemes tiesībām novērtējums un lai tās pasākumus veiktu tikai tad, kad ir saņemta FPIC no vietējiem cilvēkiem, kuru zemi attiecīgie pasākumi ietekmē;

| 37. | atbalsta to, ka Pasaules pārtikas nodrošinājuma komiteja īsteno stingru un radošu uzraudzības mehānismu; aicina ES izveidot spēcīgu pozīciju, apspriežoties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai veicinātu globālās uzraudzības pasākumu, kas paredzēts Pasaules pārtikas nodrošinājuma komitejas 43. sesijas laikā 2016. gada oktobrī nolūkā nodrošināt visaptverošu un rūpīgu īpašumtiesību vadlīniju izmantošanas un piemērošanas visaptverošu novērtējumu; |
| --- | --- |

37.

atbalsta to, ka Pasaules pārtikas nodrošinājuma komiteja īsteno stingru un radošu uzraudzības mehānismu; aicina ES izveidot spēcīgu pozīciju, apspriežoties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai veicinātu globālās uzraudzības pasākumu, kas paredzēts Pasaules pārtikas nodrošinājuma komitejas 43. sesijas laikā 2016. gada oktobrī nolūkā nodrošināt visaptverošu un rūpīgu īpašumtiesību vadlīniju izmantošanas un piemērošanas visaptverošu novērtējumu;

| 38. | aicina attiecīgo valstu valdības nodrošināt to, lai uzņēmumi rūpīgi analizētu savu darbību ietekmi uz cilvēktiesībām (pienācīga rūpība), veicot un publicējot neatkarīgus, iepriekšējus šo uzņēmumu ietekmes uz cilvēktiesībām un sociālām un vides tiesībām novērtējumus un uzlabotu piekļuvi vietējiem sūdzību par cilvēktiesību pārkāpumiem izskatīšanas procesiem, kas ir neatkarīgi, uzticami un kuros pieņemtie lēmumi ir atceļami augstākās instancēs; |
| --- | --- |

38.

aicina attiecīgo valstu valdības nodrošināt to, lai uzņēmumi rūpīgi analizētu savu darbību ietekmi uz cilvēktiesībām (pienācīga rūpība), veicot un publicējot neatkarīgus, iepriekšējus šo uzņēmumu ietekmes uz cilvēktiesībām un sociālām un vides tiesībām novērtējumus un uzlabotu piekļuvi vietējiem sūdzību par cilvēktiesību pārkāpumiem izskatīšanas procesiem, kas ir neatkarīgi, uzticami un kuros pieņemtie lēmumi ir atceļami augstākās instancēs;

| 39. | aicina NAFSN dalībniekus izveidot neatkarīgus sūdzību iesniegšanas mehānismus tām kopienām, kuru zeme ir atņemta, veicot liela apmēra ieguldījumu projektus; |
| --- | --- |

39.

aicina NAFSN dalībniekus izveidot neatkarīgus sūdzību iesniegšanas mehānismus tām kopienām, kuru zeme ir atņemta, veicot liela apmēra ieguldījumu projektus;

| 40. | atgādina, ka, lai novērstu pārtikas nepietiekamību, ir cieši jāsaista lauksaimniecība, pārtikas un sabiedrības veselības nozares; |
| --- | --- |

40.

atgādina, ka, lai novērstu pārtikas nepietiekamību, ir cieši jāsaista lauksaimniecība, pārtikas un sabiedrības veselības nozares;

Pārtikas nodrošinājums, uzturs un ilgtspējīga ģimenes lauksaimniecība

| 41. | atgādina par vajadzību darīt visu iespējamo, lai uzlabotu uztura un pārtikas nodrošinājumu un novērstu badu, kā tas ir paredzēts IAM 2 ietvaros; uzstāj uz labāku atbalstu lauksaimnieku kooperatīvu spēju palielināšanai, ņemot vērā, ka šie kooperatīvi ir galvenie lauksaimniecības attīstības un pārtikas nodrošinājuma veicinātāji; |
| --- | --- |

41.

atgādina par vajadzību darīt visu iespējamo, lai uzlabotu uztura un pārtikas nodrošinājumu un novērstu badu, kā tas ir paredzēts IAM 2 ietvaros; uzstāj uz labāku atbalstu lauksaimnieku kooperatīvu spēju palielināšanai, ņemot vērā, ka šie kooperatīvi ir galvenie lauksaimniecības attīstības un pārtikas nodrošinājuma veicinātāji;

| 42. | konstatē, ka pārtikas nodrošinājums, kura pamatā ir veselīga, dzīva augsne un produktīvas agroekosistēmas, kuras ir noturīgas pret klimata pārmaiņām, palielina stabilitāti un samazina emigrāciju; |
| --- | --- |

42.

konstatē, ka pārtikas nodrošinājums, kura pamatā ir veselīga, dzīva augsne un produktīvas agroekosistēmas, kuras ir noturīgas pret klimata pārmaiņām, palielina stabilitāti un samazina emigrāciju;

| 43. | uzsver, ka kvalitatīvs, līdzsvarots uzturs ir būtisks, un apstiprina, ka uzturam ir jābūt pārtikas sistēmu (re-)strukturizācijas galvenajam faktoram; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka kvalitatīvs, līdzsvarots uzturs ir būtisks, un apstiprina, ka uzturam ir jābūt pārtikas sistēmu (re-)strukturizācijas galvenajam faktoram;

| 44. | tādēļ aicina noteikt par prioritāti vietējās kultūras, kuras atbilst uzturvērtības prasībām, lai pārliecīgu paļaušanos uz importēto pārtiku aizstātu ar spēcīgu vietējo pārtikas ražošanu; konstatē, ka tam ir aizvien lielāka nozīme, jo klimats un tirgi paliek aizvien nestabilāki; |
| --- | --- |

44.

tādēļ aicina noteikt par prioritāti vietējās kultūras, kuras atbilst uzturvērtības prasībām, lai pārliecīgu paļaušanos uz importēto pārtiku aizstātu ar spēcīgu vietējo pārtikas ražošanu; konstatē, ka tam ir aizvien lielāka nozīme, jo klimats un tirgi paliek aizvien nestabilāki;

| 45. | atgādina, ka tikai enerģijas patēriņu vienu pašu nevar izmantot uztura stāvokļa novērtēšanai; |
| --- | --- |

45.

atgādina, ka tikai enerģijas patēriņu vienu pašu nevar izmantot uztura stāvokļa novērtēšanai;

| 46. | uzsver, ka nepieciešamas stratēģijas, lai līdz minimumam samazinātu pārtikas šķērdēšanu pārtikas ķēdē; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka nepieciešamas stratēģijas, lai līdz minimumam samazinātu pārtikas šķērdēšanu pārtikas ķēdē;

| 47. | uzsver vajadzību lauksaimniecībā aizsargāt bioloģisko daudzveidību; aicina ES dalībvalstis ieguldīt līdzekļus jaunattīstības valstu ekoloģiskās lauksaimniecības paņēmienos, kas atbilstu IAASTD secinājumiem, ANO īpašā ziņotāja tiesību uz pārtiku jautājumos ieteikumiem un IAM; |
| --- | --- |

47.

uzsver vajadzību lauksaimniecībā aizsargāt bioloģisko daudzveidību; aicina ES dalībvalstis ieguldīt līdzekļus jaunattīstības valstu ekoloģiskās lauksaimniecības paņēmienos, kas atbilstu IAASTD secinājumiem, ANO īpašā ziņotāja tiesību uz pārtiku jautājumos ieteikumiem un IAM;

| 48. | atbalsta attīstības politikas nostādnes, ar kurām veicina ilgtspējīgu ģimenes lauksaimniecību un mudina valdības izveidot ģimeņu lauksaimniecības attīstībai labvēlīgu vidi (sekmējošas politikas nostādnes, pienācīgus tiesību aktus, līdzdalības plānošana politikas dialoga nolūkā, ieguldījumi); |
| --- | --- |

48.

atbalsta attīstības politikas nostādnes, ar kurām veicina ilgtspējīgu ģimenes lauksaimniecību un mudina valdības izveidot ģimeņu lauksaimniecības attīstībai labvēlīgu vidi (sekmējošas politikas nostādnes, pienācīgus tiesību aktus, līdzdalības plānošana politikas dialoga nolūkā, ieguldījumi);

| 49. | aicina Āfrikas valdības:






  — | ieguldīt vietējās pārtikas sistēmās, lai atbalstītu lauku ekonomiku un nodrošinātu pienācīgas darbvietas, taisnīgus sociālās drošības tīklus un darba tiesības, uzlabot piekļuves resursiem, tostarp lauksaimnieku sēklām, demokrātiskās kontroles mehānismus un nodrošināt efektīvu maza apjoma ražotāju iesaistīšanos politikas procesos un īstenošanā; jo īpaši uzsver, ka ar NAFSN palīdzību ir jāveicina vietējās pārstrādes rūpniecības izveide lauksaimniecības nozarē un pārtikas glabāšanas paņēmienu uzlabošana, kā arī ir jāstiprina lauksaimniecības un tirdzniecības saikne, lai izveidotu vietējus, nacionālus un reģionālus tirgus, kas ir izdevīgi ģimenes lauksaimniekiem un patērētājiem nodrošina kvalitatīvu pārtiku par pieejamām cenām; |
| --- | --- | --- |

49.

aicina Āfrikas valdības:

—

ieguldīt vietējās pārtikas sistēmās, lai atbalstītu lauku ekonomiku un nodrošinātu pienācīgas darbvietas, taisnīgus sociālās drošības tīklus un darba tiesības, uzlabot piekļuves resursiem, tostarp lauksaimnieku sēklām, demokrātiskās kontroles mehānismus un nodrošināt efektīvu maza apjoma ražotāju iesaistīšanos politikas procesos un īstenošanā; jo īpaši uzsver, ka ar NAFSN palīdzību ir jāveicina vietējās pārstrādes rūpniecības izveide lauksaimniecības nozarē un pārtikas glabāšanas paņēmienu uzlabošana, kā arī ir jāstiprina lauksaimniecības un tirdzniecības saikne, lai izveidotu vietējus, nacionālus un reģionālus tirgus, kas ir izdevīgi ģimenes lauksaimniekiem un patērētājiem nodrošina kvalitatīvu pārtiku par pieejamām cenām;

| — | izvairīties no tā, ka pārtikas ražošanas sistēmas ir pārāk atkarīgas no fosilā kurināmā nolūkā ierobežot cenu svārstības un mazināt klimata pārmaiņu ietekmi; |
| --- | --- |

—

izvairīties no tā, ka pārtikas ražošanas sistēmas ir pārāk atkarīgas no fosilā kurināmā nolūkā ierobežot cenu svārstības un mazināt klimata pārmaiņu ietekmi;

| — | šajā sakarībā attīstīt īsas vietējās un reģionālās pārtikas piegādes ķēdes un piemērotu uzglabāšanas un sakaru infrastruktūru, jo īsas piegādes ķēdes ir visefektīvākās cīņā pret badu un nabadzību laukos; |
| --- | --- |

—

šajā sakarībā attīstīt īsas vietējās un reģionālās pārtikas piegādes ķēdes un piemērotu uzglabāšanas un sakaru infrastruktūru, jo īsas piegādes ķēdes ir visefektīvākās cīņā pret badu un nabadzību laukos;

| — | nodrošināt Āfrikas lauksaimniekiem finansiāli pieejamus un zema resursu patēriņa tehnoloģiskos risinājumus īpašo Āfrikas agronomijas problēmu novēršanai; |
| --- | --- |

—

nodrošināt Āfrikas lauksaimniekiem finansiāli pieejamus un zema resursu patēriņa tehnoloģiskos risinājumus īpašo Āfrikas agronomijas problēmu novēršanai;

| — | atbalstīt plašu ar uzturvielām bagātu, vietēju un pēc iespējas sezonālu pārtikas kultūraugu šķirņu spektru, vēlams, ar vietēji pielāgotām vai vietējām augu sugām un pasugām, tostarp augļiem, dārzeņiem un riekstiem, lai uzlabotu uzturu, pastāvīgi piedāvājot dažādu, pilnvērtīgu un cenas ziņā pieejamu pārtiku, kas ir piemērota kvalitatīvi, kvantitatīvi un dažādības, nevis tikai uzņemto kaloriju, ziņā un atbilst kultūras vērtībām; |
| --- | --- |

—

atbalstīt plašu ar uzturvielām bagātu, vietēju un pēc iespējas sezonālu pārtikas kultūraugu šķirņu spektru, vēlams, ar vietēji pielāgotām vai vietējām augu sugām un pasugām, tostarp augļiem, dārzeņiem un riekstiem, lai uzlabotu uzturu, pastāvīgi piedāvājot dažādu, pilnvērtīgu un cenas ziņā pieejamu pārtiku, kas ir piemērota kvalitatīvi, kvantitatīvi un dažādības, nevis tikai uzņemto kaloriju, ziņā un atbilst kultūras vērtībām;

| — | apņemties pilnībā īstenot Starptautisko kodeksu par mātes piena aizstājēju tirdzniecību un Pasaules Veselības asamblejas (PVA) rezolūcijas par zīdaiņu un mazu bērnu uzturu; |
| --- | --- |

—

apņemties pilnībā īstenot Starptautisko kodeksu par mātes piena aizstājēju tirdzniecību un Pasaules Veselības asamblejas (PVA) rezolūcijas par zīdaiņu un mazu bērnu uzturu;

| — | izveidot, veicināt un atbalstīt tādas ražotāju organizācijas kā kooperatīvus, kas stiprinātu mazo lauksaimnieku līgumslēgšanas spējas, radot nepieciešamos apstākļus, lai nodrošinātu, ka tirgi mazos lauksaimniekus atalgo labāk, un izveidojot iespējas zināšanu un paraugprakses apmaiņām starp mazajiem lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

—

izveidot, veicināt un atbalstīt tādas ražotāju organizācijas kā kooperatīvus, kas stiprinātu mazo lauksaimnieku līgumslēgšanas spējas, radot nepieciešamos apstākļus, lai nodrošinātu, ka tirgi mazos lauksaimniekus atalgo labāk, un izveidojot iespējas zināšanu un paraugprakses apmaiņām starp mazajiem lauksaimniekiem;

| 50. | uzsver, ka NAFSN ir jādarbojas tā, lai izveidotu reģionāli pielāgotas lauksaimniecības sistēmas pirmapstrādes un apstrādes posmos; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka NAFSN ir jādarbojas tā, lai izveidotu reģionāli pielāgotas lauksaimniecības sistēmas pirmapstrādes un apstrādes posmos;

| 51. | aicina Āfrikas valdības sekmēt paaudžu savstarpējo solidaritāti un atzīt izšķirošo nozīmi, kāda šai solidaritātei ir, apkarojot nabadzību; |
| --- | --- |

51.

aicina Āfrikas valdības sekmēt paaudžu savstarpējo solidaritāti un atzīt izšķirošo nozīmi, kāda šai solidaritātei ir, apkarojot nabadzību;

| 52. | uzsver nozīmi, kāda ir uztura izglītības programmām skolās un vietējās kopienās; |
| --- | --- |

52.

uzsver nozīmi, kāda ir uztura izglītības programmām skolās un vietējās kopienās;

| 53. | uzsver, ka tiesības uz ūdeni ir nesaraujami saistītas ar tiesībām uz pārtiku un ka ANO 2010. gada rezolūcija vēl nav pāraugusi apņēmīgā rīcībā — tiesību uz ūdeni noteikšanā par cilvēktiesībām; aicina ES apsvērt Pasaules Ūdens līguma Itālijas komitejas (CICMA) priekšlikumu par fakultatīvo pielikumu pie Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām; |
| --- | --- |

53.

uzsver, ka tiesības uz ūdeni ir nesaraujami saistītas ar tiesībām uz pārtiku un ka ANO 2010. gada rezolūcija vēl nav pāraugusi apņēmīgā rīcībā — tiesību uz ūdeni noteikšanā par cilvēktiesībām; aicina ES apsvērt Pasaules Ūdens līguma Itālijas komitejas (CICMA) priekšlikumu par fakultatīvo pielikumu pie Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām;

| 54. | atzīst tīra dzeramā ūdens pieejamības izšķirošo nozīmi un lauksaimniecības iespējamo ietekmi uz to; |
| --- | --- |

54.

atzīst tīra dzeramā ūdens pieejamības izšķirošo nozīmi un lauksaimniecības iespējamo ietekmi uz to;

| 55. | atzīst ūdens pieejamības nozīmi lauksaimniecības vajadzībām un risku, ko rada pārliecīga vērtīgā ūdens izmantošana irigācijai, un saistībā ar to konstatē, ka ir jāsamazina izšķērdīgas irigācijas prakse, un uzsver ūdens saglabāšanas agronomisko paņēmienu nozīmi, lai novērstu iztvaikošanu, aizturētu ūdeni veselīgā, dzīvā augsnē un saglabātu nepiesārņotus dzeramā ūdens avotus; |
| --- | --- |

55.

atzīst ūdens pieejamības nozīmi lauksaimniecības vajadzībām un risku, ko rada pārliecīga vērtīgā ūdens izmantošana irigācijai, un saistībā ar to konstatē, ka ir jāsamazina izšķērdīgas irigācijas prakse, un uzsver ūdens saglabāšanas agronomisko paņēmienu nozīmi, lai novērstu iztvaikošanu, aizturētu ūdeni veselīgā, dzīvā augsnē un saglabātu nepiesārņotus dzeramā ūdens avotus;

| 56. | konstatē, ka ilgtspējīga augsnes pārvaldība var palielināt pasaules pārtikas ražošanu līdz pat 58 % (48); |
| --- | --- |

56.

konstatē, ka ilgtspējīga augsnes pārvaldība var palielināt pasaules pārtikas ražošanu līdz pat 58 % (48);

| 57. | konstatē sinerģiju starp pieejām, kuru pamatā ir augsne un koki, un ekoloģiskas lauksaimniecības sistēmu pielāgošanu klimata pārmaiņām; īpaši konstatē lielo pieprasījumu pēc malkas; sevišķi norāda uz slāpekli saistošo koku daudzajiem izmantošanas veidiem; |
| --- | --- |

57.

konstatē sinerģiju starp pieejām, kuru pamatā ir augsne un koki, un ekoloģiskas lauksaimniecības sistēmu pielāgošanu klimata pārmaiņām; īpaši konstatē lielo pieprasījumu pēc malkas; sevišķi norāda uz slāpekli saistošo koku daudzajiem izmantošanas veidiem;

| 58. | atzīst lauksaimniecības īpatnības tropu un pussausās zonās, īpaši attiecībā uz to, ka kultūraugiem nepieciešama apēnošana no saules un augsnes aizsardzība, un uzskata, ka noplicinošas monokultūras ir novecojušas un aizvien vairāk tiek pakāpeniski likvidētas NAFSN līdzekļu devējās valstīs; |
| --- | --- |

58.

atzīst lauksaimniecības īpatnības tropu un pussausās zonās, īpaši attiecībā uz to, ka kultūraugiem nepieciešama apēnošana no saules un augsnes aizsardzība, un uzskata, ka noplicinošas monokultūras ir novecojušas un aizvien vairāk tiek pakāpeniski likvidētas NAFSN līdzekļu devējās valstīs;

| 59. | brīdina par pārmērīgu paļaušanos uz nepārtikas, nevis pārtikas lauksaimniecisko preču ražošanu, īpaši uz biodegvielas izejvielu ražošanu (NAFSN finansētas iniciatīvas), jo šādu produktu ražošana var negatīvi ietekmēt iesaistīto valstu pārtikas nodrošinājumu un pārtikas apgādes neatkarību; |
| --- | --- |

59.

brīdina par pārmērīgu paļaušanos uz nepārtikas, nevis pārtikas lauksaimniecisko preču ražošanu, īpaši uz biodegvielas izejvielu ražošanu (NAFSN finansētas iniciatīvas), jo šādu produktu ražošana var negatīvi ietekmēt iesaistīto valstu pārtikas nodrošinājumu un pārtikas apgādes neatkarību;

| 60. | norāda, ka agronomiski paņēmieni, kas veicina dabiskos procesus, piemēram, augsnes virskārtas veidošanos, ūdens un kaitēkļu regulāciju vai slēgtu barības vielu aprites ciklu, var nodrošināt ilgtermiņa produktivitāti un auglību ar zemām izmaksām lauksaimniekiem un pārvaldes iestādēm; |
| --- | --- |

60.

norāda, ka agronomiski paņēmieni, kas veicina dabiskos procesus, piemēram, augsnes virskārtas veidošanos, ūdens un kaitēkļu regulāciju vai slēgtu barības vielu aprites ciklu, var nodrošināt ilgtermiņa produktivitāti un auglību ar zemām izmaksām lauksaimniekiem un pārvaldes iestādēm;

| 61. | konstatē, ka tādās jaunattīstības valstīs kā NAFSN dalībvalstis agroķīmijas līdzekļus var izmantot gan pārāk plašā apmērā, gan nepareizi; |
| --- | --- |

61.

konstatē, ka tādās jaunattīstības valstīs kā NAFSN dalībvalstis agroķīmijas līdzekļus var izmantot gan pārāk plašā apmērā, gan nepareizi;

| 62. | norāda, ka šo problēmu smagāku padara analfabētisms un piemērotas apmācības trūkums un tās dēļ var būtiski paaugstināties pesticīdu pārpalikumu līmenis svaigos augļos un dārzeņos, kā arī lauksaimnieku un viņu ģimeņu locekļi var saindēties vai viņu veselību var ietekmēt cita veida faktori; |
| --- | --- |

62.

norāda, ka šo problēmu smagāku padara analfabētisms un piemērotas apmācības trūkums un tās dēļ var būtiski paaugstināties pesticīdu pārpalikumu līmenis svaigos augļos un dārzeņos, kā arī lauksaimnieku un viņu ģimeņu locekļi var saindēties vai viņu veselību var ietekmēt cita veida faktori;

Regulējuma reforma sēklu materiāla nozarē

| 63. | atgādina, ka 90 % lauku saimniecību Āfrikas kontinentā pastāv, pateicoties lauksaimnieku tiesībām brīvi ražot sēklas, apmainīties ar tām un tās pārdot un ka sēklu daudzveidība ir būtiski svarīga, lai lauku saimniecības varētu attīstīt izturības pret klimata pārmaiņām spēju; uzsver, ka uzņēmumu prasības stiprināt augu selekcionāru tiesības, kā tas ir paredzēts 1991. gada UPOV konvencijā; |
| --- | --- |

63.

atgādina, ka 90 % lauku saimniecību Āfrikas kontinentā pastāv, pateicoties lauksaimnieku tiesībām brīvi ražot sēklas, apmainīties ar tām un tās pārdot un ka sēklu daudzveidība ir būtiski svarīga, lai lauku saimniecības varētu attīstīt izturības pret klimata pārmaiņām spēju; uzsver, ka uzņēmumu prasības stiprināt augu selekcionāru tiesības, kā tas ir paredzēts 1991. gada UPOV konvencijā;

| 64. | norāda, ka sēklu nozares deregulācija iesaistītajās valstīs ir bīstama, jo var izraisīt mazo lauksaimnieku pārliecīgu atkarību no ārvalstu uzņēmumu ražotām sēklām un augu aizsardzības līdzekļiem; |
| --- | --- |

64.

norāda, ka sēklu nozares deregulācija iesaistītajās valstīs ir bīstama, jo var izraisīt mazo lauksaimnieku pārliecīgu atkarību no ārvalstu uzņēmumu ražotām sēklām un augu aizsardzības līdzekļiem;

| 65. | atgādina, ka TRIPS nolīguma normas, kurās ir noteikta prasība tādā vai citādi veidā aizsargāt augu daudzveidību, jaunattīstības valstīm liek pieņemt UPOV regulējumu; uzsver, ka šīs normas tomēr ļauj valstīm izstrādāt sui generis sistēmas, kas ir labāk pielāgotas katras valsts lauksaimnieciskās ražošanas īpatnībām un tradicionālajām sēklu sistēmām, kuru pamatā ir lauksaimnieki, savukārt vismazāk attīstītās valstis, kuras ir PTO dalībvalstis, ir atbrīvotas no attiecīgo TRIPS normu piemērošanas; uzsver, ka sui generis sistēmas ir jāizveido tā, lai atbalstītu Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, Nagojas protokolu un ITPGRFA, nevis rīkotos tiem pretēji; |
| --- | --- |

65.

atgādina, ka TRIPS nolīguma normas, kurās ir noteikta prasība tādā vai citādi veidā aizsargāt augu daudzveidību, jaunattīstības valstīm liek pieņemt UPOV regulējumu; uzsver, ka šīs normas tomēr ļauj valstīm izstrādāt sui generis sistēmas, kas ir labāk pielāgotas katras valsts lauksaimnieciskās ražošanas īpatnībām un tradicionālajām sēklu sistēmām, kuru pamatā ir lauksaimnieki, savukārt vismazāk attīstītās valstis, kuras ir PTO dalībvalstis, ir atbrīvotas no attiecīgo TRIPS normu piemērošanas; uzsver, ka sui generis sistēmas ir jāizveido tā, lai atbalstītu Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, Nagojas protokolu un ITPGRFA, nevis rīkotos tiem pretēji;

| 66. | pauž nožēlu par uzņēmumu prasību saskaņot sēklas materiālu reglamentējošos tiesību aktus, pamatojoties uz unikalitātes, vienveidības un stabilitātes (DUS) principiem, kas Āfrikas apstākļos būtu jāīsteno reģionālām iestādēm un kas kavēs tādu sēklas sistēmu attīstību un izaugsmi valsts un reģionālā līmenī, kuru pamatā ir lauksaimnieki, jo šādas sistēmās parasti neselekcionē vai nesaglabā sēklas, kas atbilst DUS kritērijiem; |
| --- | --- |

66.

pauž nožēlu par uzņēmumu prasību saskaņot sēklas materiālu reglamentējošos tiesību aktus, pamatojoties uz unikalitātes, vienveidības un stabilitātes (DUS) principiem, kas Āfrikas apstākļos būtu jāīsteno reģionālām iestādēm un kas kavēs tādu sēklas sistēmu attīstību un izaugsmi valsts un reģionālā līmenī, kuru pamatā ir lauksaimnieki, jo šādas sistēmās parasti neselekcionē vai nesaglabā sēklas, kas atbilst DUS kritērijiem;

| 67. | mudina G7 grupas valstis atbalstīt sēklu sistēmas, kuras pārzinātu lauksaimnieki, izmantojot sēklu bankas; |
| --- | --- |

67.

mudina G7 grupas valstis atbalstīt sēklu sistēmas, kuras pārzinātu lauksaimnieki, izmantojot sēklu bankas;

| 68. | atgādina, ka, kaut arī komerciālās sēklu šķirnes var uzlabot ražīgumu īstermiņā, tradicionālās lauksaimnieku šķirnes, zemes tipi un ar tiem saistītās zināšanas ir vislabāk piemērotās no pielāgošanās konkrētai agroekoloģiskai videi un klimata pārmaiņām viedokļa; uzsver, ka papildus tam to lielā ražība ir atkarīga no kapitālpreču (mēslojuma, pesticīdu, hibrīdsēklu) izmantošanas, radot risku, ka lauksaimnieki nespēj izkļūt no parāda apburtā loka; |
| --- | --- |

68.

atgādina, ka, kaut arī komerciālās sēklu šķirnes var uzlabot ražīgumu īstermiņā, tradicionālās lauksaimnieku šķirnes, zemes tipi un ar tiem saistītās zināšanas ir vislabāk piemērotās no pielāgošanās konkrētai agroekoloģiskai videi un klimata pārmaiņām viedokļa; uzsver, ka papildus tam to lielā ražība ir atkarīga no kapitālpreču (mēslojuma, pesticīdu, hibrīdsēklu) izmantošanas, radot risku, ka lauksaimnieki nespēj izkļūt no parāda apburtā loka;

| 69. | ar bažām konstatē, ka sertificēto sēklu ieviešana un izplatīšana Āfrikā palielina mazo lauksaimnieku atkarību, palielina nokļūšanas parādu jūgā varbūtību un noplicina sēklu dažādību; |
| --- | --- |

69.

ar bažām konstatē, ka sertificēto sēklu ieviešana un izplatīšana Āfrikā palielina mazo lauksaimnieku atkarību, palielina nokļūšanas parādu jūgā varbūtību un noplicina sēklu dažādību;

| 70. | iestājas par atbalstu vietējām politikas nostādnēm, kuras izstrādāja, lai nodrošinātu nepārtrauktu un ilgtspējīgu piekļuvi daudzveidīgam un ar uzturvielām bagātam pārtikas sortimentam, ievērojot īpašumtiesību un subsidiaritātes principus; |
| --- | --- |

70.

iestājas par atbalstu vietējām politikas nostādnēm, kuras izstrādāja, lai nodrošinātu nepārtrauktu un ilgtspējīgu piekļuvi daudzveidīgam un ar uzturvielām bagātam pārtikas sortimentam, ievērojot īpašumtiesību un subsidiaritātes principus;

| 71. | mudina Komisiju nodrošināt to, lai visu veidu tehnisko palīdzību un finansiālo atbalstu sēklu politikas attīstībai ES sniegtu, īstenojot savas saistības ievērot lauksaimnieku tiesības, kuras tā uzņēmās, parakstot ITPGRFA; prasa, lai ES atbalstītu intelektuālā īpašuma tiesību režīmus, kas sekmē vietējiem apstākļiem piemērotu sēklu šķirņu selekciju un pašu lauksaimnieku saglabātā sēklas materiāla plašāku izmantošanu; |
| --- | --- |

71.

mudina Komisiju nodrošināt to, lai visu veidu tehnisko palīdzību un finansiālo atbalstu sēklu politikas attīstībai ES sniegtu, īstenojot savas saistības ievērot lauksaimnieku tiesības, kuras tā uzņēmās, parakstot ITPGRFA; prasa, lai ES atbalstītu intelektuālā īpašuma tiesību režīmus, kas sekmē vietējiem apstākļiem piemērotu sēklu šķirņu selekciju un pašu lauksaimnieku saglabātā sēklas materiāla plašāku izmantošanu;

| 72. | mudina G8 grupas dalībvalstis neatbalstīt ĢMO kultūru audzēšanu Āfrikā; |
| --- | --- |

72.

mudina G8 grupas dalībvalstis neatbalstīt ĢMO kultūru audzēšanu Āfrikā;

| 73. | atgādina, ka Āfrikas bioloģiskās daudzveidības parauglikumā ir noteiktas augstas bioloģiskās drošības prasības; uzskata, ka jebkāda palīdzība, ko ārvalstu līdzekļu devēji sniedz valsts un reģionālā līmenī bioloģiskās drošības panākšanas nolūkā, būtu attiecīgi arī jāformulē; |
| --- | --- |

73.

atgādina, ka Āfrikas bioloģiskās daudzveidības parauglikumā ir noteiktas augstas bioloģiskās drošības prasības; uzskata, ka jebkāda palīdzība, ko ārvalstu līdzekļu devēji sniedz valsts un reģionālā līmenī bioloģiskās drošības panākšanas nolūkā, būtu attiecīgi arī jāformulē;

| 74. | mudina Āfrikas valstis neīstenot nedz nacionālus, nedz reģionālus biodrošības režīmus, kuriem būtu zemākas normas nekā tās, kas noteiktas Kartahenas protokolā par bioloģisko drošību; |
| --- | --- |

74.

mudina Āfrikas valstis neīstenot nedz nacionālus, nedz reģionālus biodrošības režīmus, kuriem būtu zemākas normas nekā tās, kas noteiktas Kartahenas protokolā par bioloģisko drošību;

| 75. | aicina dalībvalstis dot lauksaimniekiem iespēju nenonākt atkarībā no ieguldījuma un atbalstīt lauksaimnieku sēklu sistēmas, lai saglabātu un uzlabotu agrobioloģisko daudzveidību, saglabājot vietējās, valstij piederošās sēklu bankas un tirdzniecības vietas un pastāvīgu vietējo sēklu šķirņu attīstību, īpaši nodrošinot elastīgumu sēklu katalogos nolūkā neizslēgt lauksaimnieku šķirnes un garantēt tradicionālās audzētās produkcijas turpināšanos; |
| --- | --- |

75.

aicina dalībvalstis dot lauksaimniekiem iespēju nenonākt atkarībā no ieguldījuma un atbalstīt lauksaimnieku sēklu sistēmas, lai saglabātu un uzlabotu agrobioloģisko daudzveidību, saglabājot vietējās, valstij piederošās sēklu bankas un tirdzniecības vietas un pastāvīgu vietējo sēklu šķirņu attīstību, īpaši nodrošinot elastīgumu sēklu katalogos nolūkā neizslēgt lauksaimnieku šķirnes un garantēt tradicionālās audzētās produkcijas turpināšanos;

| 76. | aicina dalībvalstis aizsargāt un sekmēt mazo lauksaimnieku, izstumto grupu un lauku kopienu piekļuvi sēklas materiālam lauksaimniecības kapitālprecēm un tirdzniecību ar tiem un ievērot starptautiskos nolīgumus par dzīves un bioloģisko procesu nepatentējamību, it īpaši, kad ir runa par vietējām ģintīm un sugām; |
| --- | --- |

76.

aicina dalībvalstis aizsargāt un sekmēt mazo lauksaimnieku, izstumto grupu un lauku kopienu piekļuvi sēklas materiālam lauksaimniecības kapitālprecēm un tirdzniecību ar tiem un ievērot starptautiskos nolīgumus par dzīves un bioloģisko procesu nepatentējamību, it īpaši, kad ir runa par vietējām ģintīm un sugām;

| 77. | uzsver, ka lēmumu pieņemšanā var pieaugt sieviešu marginalizācijas risks, ja attīstīsies noteiktas komerciālās kultūras; konstatē, ka lauksaimnieciskā apmācība bieži vien ir domāta vīriešiem un, to piedāvājot, sievietes bieži vien netiek uzskatītas par līdzvērtīgām un tāpēc tiek atstumtas no tās zemes un kultūru pārvaldības, kuras viņas parasti pārzina; |
| --- | --- |

77.

uzsver, ka lēmumu pieņemšanā var pieaugt sieviešu marginalizācijas risks, ja attīstīsies noteiktas komerciālās kultūras; konstatē, ka lauksaimnieciskā apmācība bieži vien ir domāta vīriešiem un, to piedāvājot, sievietes bieži vien netiek uzskatītas par līdzvērtīgām un tāpēc tiek atstumtas no tās zemes un kultūru pārvaldības, kuras viņas parasti pārzina;

Dzimums

| 78. | pauž nožēlu par to, ka ar VSS palīdzību pamatos tomēr nav iespējams definēt precīzas saistības attiecībā uz dzimuma līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā vai uzraudzīt virzību, izmantojot nesaistītus datus; uzsver vajadzību dalībvalstu rīcības plānos atmest abstraktas un vispārējas saistības un to vietā izvēlēties konkrētas un precīzas saistības, lai palielinātu sieviešu kā īpašnieču spējas; |
| --- | --- |

78.

pauž nožēlu par to, ka ar VSS palīdzību pamatos tomēr nav iespējams definēt precīzas saistības attiecībā uz dzimuma līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā vai uzraudzīt virzību, izmantojot nesaistītus datus; uzsver vajadzību dalībvalstu rīcības plānos atmest abstraktas un vispārējas saistības un to vietā izvēlēties konkrētas un precīzas saistības, lai palielinātu sieviešu kā īpašnieču spējas;

| 79. | mudina valdības izskaust jebkādu diskrimināciju pret sievietēm no zemes, mikrokredītu shēmu un pakalpojumu izmantošanas iespēju viedokļa un efektīvi iesaistīt sievietes lauksamniecības pētījumu projektu un attīstības politikas nostādņu izstrādē un īstenošanā; |
| --- | --- |

79.

mudina valdības izskaust jebkādu diskrimināciju pret sievietēm no zemes, mikrokredītu shēmu un pakalpojumu izmantošanas iespēju viedokļa un efektīvi iesaistīt sievietes lauksamniecības pētījumu projektu un attīstības politikas nostādņu izstrādē un īstenošanā;

Ieguldījumu Āfrikas lauksaimniecībā finansējums

| 80. | uzsver nepieciešamību nodrošināt tāda visu veidu finansējuma pārredzamību, kas ir piešķirts privātiem uzņēmumiem, un tā publiskošanu; |
| --- | --- |

80.

uzsver nepieciešamību nodrošināt tāda visu veidu finansējuma pārredzamību, kas ir piešķirts privātiem uzņēmumiem, un tā publiskošanu;

| 81. | aicina līdzekļu devējus oficiālo attīstības palīdzību (OAP) saskaņot ar attīstības efektivitātes principiem, galveno vērību pievērst rezultātiem nolūkā novērst nabadzību un sekmēt iekļaujošu partnerību, pārredzamību un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

81.

aicina līdzekļu devējus oficiālo attīstības palīdzību (OAP) saskaņot ar attīstības efektivitātes principiem, galveno vērību pievērst rezultātiem nolūkā novērst nabadzību un sekmēt iekļaujošu partnerību, pārredzamību un pārskatatbildību;

| 82. | aicina līdzekļu devējus savu atbalstu jaunattīstības valstu lauksaimniecībai virzīt, galvenokārt izmantojot nacionālos attīstības fondus, kas piešķir subsīdijas un aizdevumus maziem lauksaimniekiem un ģimenes lauku saimniecībām; |
| --- | --- |

82.

aicina līdzekļu devējus savu atbalstu jaunattīstības valstu lauksaimniecībai virzīt, galvenokārt izmantojot nacionālos attīstības fondus, kas piešķir subsīdijas un aizdevumus maziem lauksaimniekiem un ģimenes lauku saimniecībām;

| 83. | mudina līdzekļu devējus atbalstīt lauksaimniekiem paredzēto izglītību, apmācību un tehniskās konsultācijas; |
| --- | --- |

83.

mudina līdzekļu devējus atbalstīt lauksaimniekiem paredzēto izglītību, apmācību un tehniskās konsultācijas;

| 84. | aicina līdzekļu devējus sekmēt lauksaimnieku profesionāla un ekonomiska rakstura organizāciju veidošanu un atbalstīt tādu lauksaimnieku kooperatīvu nodibināšanu, ar kuru palīdzību var sniegt cenas ziņā pieejamus ražošanas līdzekļus un palīdzēt lauksaimniekiem pārdot viņu produkciju tā, lai garantētu viņu ražojumu ienesīgumu; |
| --- | --- |

84.

aicina līdzekļu devējus sekmēt lauksaimnieku profesionāla un ekonomiska rakstura organizāciju veidošanu un atbalstīt tādu lauksaimnieku kooperatīvu nodibināšanu, ar kuru palīdzību var sniegt cenas ziņā pieejamus ražošanas līdzekļus un palīdzēt lauksaimniekiem pārdot viņu produkciju tā, lai garantētu viņu ražojumu ienesīgumu;

| 85. | uzskata, ka G8 grupas dalībvalstu nodrošinātais finansējums NAFSN ir pretējs mērķim atbalstīt Āfrikas vietējos uzņēmumus, kuri nevar sacensties ar daudznacionālajiem uzņēmumiem, kas jau tā atrodas dominējošā tirgus stāvoklī un bieži vien bauda uzņēmējdarbības, tarifu un nodokļu privilēģijas; |
| --- | --- |

85.

uzskata, ka G8 grupas dalībvalstu nodrošinātais finansējums NAFSN ir pretējs mērķim atbalstīt Āfrikas vietējos uzņēmumus, kuri nevar sacensties ar daudznacionālajiem uzņēmumiem, kas jau tā atrodas dominējošā tirgus stāvoklī un bieži vien bauda uzņēmējdarbības, tarifu un nodokļu privilēģijas;

| 86. | atgādina, ka attīstības palīdzības sniegšanas mērķis ir samazināt un galu galā izskaust nabadzību; uzskata, ka OAP būtu galvenokārt jānovirza maza apjoma lauku saimniecībām; |
| --- | --- |

86.

atgādina, ka attīstības palīdzības sniegšanas mērķis ir samazināt un galu galā izskaust nabadzību; uzskata, ka OAP būtu galvenokārt jānovirza maza apjoma lauku saimniecībām;

| 87. | uzsver vajadzību publiskos ieguldījumus Āfrikas lauksaimniecībā veikt ar jaunu sparu, atbalstot privātos ieguldījumus un par prioritāriem uzskatot ieguldījumus ekoloģiskās lauksaimniecības nozarē, lai ilgtspējīgi uzlabotu pārtikas nodrošinājumu un samazinātu nabadzību un badu, vienlaikus saglabājot bioloģisko daudzveidību un ņemot vērā pirmdzimto iedzīvotāju zināšanas un inovācijas; |
| --- | --- |

87.

uzsver vajadzību publiskos ieguldījumus Āfrikas lauksaimniecībā veikt ar jaunu sparu, atbalstot privātos ieguldījumus un par prioritāriem uzskatot ieguldījumus ekoloģiskās lauksaimniecības nozarē, lai ilgtspējīgi uzlabotu pārtikas nodrošinājumu un samazinātu nabadzību un badu, vienlaikus saglabājot bioloģisko daudzveidību un ņemot vērā pirmdzimto iedzīvotāju zināšanas un inovācijas;

| 88. | uzsver, ka G7 valstīm būtu jāgarantē Āfrikas valstu tiesības aizsargāt savu lauksaimniecības nozari, izmantojot tarifu un nodokļu režīmus, kas veicina ģimeņu un mazās lauku saimniecības; |
| --- | --- |

88.

uzsver, ka G7 valstīm būtu jāgarantē Āfrikas valstu tiesības aizsargāt savu lauksaimniecības nozari, izmantojot tarifu un nodokļu režīmus, kas veicina ģimeņu un mazās lauku saimniecības;

| 89. | aicina ES novērst visus iepriekš aprakstītos NAFSN trūkumus, lai ar savu rīcību uzlabotu pārredzamību un pārvaldību, un aicina novērst to, ka šīs alianses veiktās darbības atbilst attīstības politikas mērķiem; |
| --- | --- |

89.

aicina ES novērst visus iepriekš aprakstītos NAFSN trūkumus, lai ar savu rīcību uzlabotu pārredzamību un pārvaldību, un aicina novērst to, ka šīs alianses veiktās darbības atbilst attīstības politikas mērķiem;

o

o o

| 90. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un NAFSN dalībniekiem. |
| --- | --- |

90.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un NAFSN dalībniekiem.

---

(1)  ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūcija A/RES/70/1.

(2)  UN FCCC/CP/2015/L.9/Rev.1.

(3)  http://www.nepad.org/system/files/caadp.pdf

(4)  Assembly/AU/Decl.7(II).

(5)  Assembly/AU/Decl.449(XIX).

(6)  Assembly/AU/Decl.1(XXIII).

(7)  http://www.ifad.org/events/g8/statement.pdf

(8)  http://www.uneca.org/publications/framework-and-guidelines-landpolicy-africa

(9)  Assembly/AU/Decl.1(XIII) Rev.1.

(10)  http://www.uneca.org/publications/guiding-principles-large-scale-land-based-investments-africa

(11)  http://acbio.org.za/modernising-african-agriculture-who-benefits-civil-society-statement-on-the-g8-agra-and-the-african-unions-caadp/

(12)  https://www.grain.org/bulletin_board/entries/4914-djimini-declaration

(13)  http://www.fao.org/docrep/009/y7937e/y7937e00.htm

(14)  http://www.unep.org/dewa/Assessments/Ecosystems/IAASTD/tabid/105853/Defa

(15)  https://treaties.un.org/pages/ViewDetails.aspx?src=IND&mtdsg_no=IV-4&chapter=4&lang=en

(16)  http://www.un.org/womenwatch/daw/cedaw/

(17)  http://www.achpr.org/instruments/achpr/

(18)  http://www.un.org/esa/socdev/unpfii/documents/DRIPS_en.pdf

(19)  http://www.ohchr.org/EN/Issues/Housing/Pages/ForcedEvictions.aspx

(20)  https://www.unglobalcompact.org/library/2

(21)  http://www.oecd.org/corporate/mne/oecdguidelinesformultinationalenterprises.htm

(22)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/busanpartnership.htm

(23)  http://www.fao.org/nr/tenure/voluntary-guidelines/en/

(24)  http://www.upov.int/upovlex/en/conventions/1991/content.html

(25)  http://www.planttreaty.org/

(26)  https://www.cbd.int/

(27)  http://hrst.au.int/en/biosafety/modellaw

(28)  http://apf.francophonie.org/IMG/pdf/2012_07_session_58_Resolution_Regulation _du_foncier.pdf

(29)  OV C 64, 4.3.2014., 31. lpp.

(30)  COM(2010)0127.

(31)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/114357.pdf

(32)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/137318.pdf

(33)  SWD(2014)0234.

(34)  OV C 56 E, 26.2.2013., 75. lpp.

(35)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0578.

(36)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0250 .

(37)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0073.

(38)  http://viacampesina.org/en/index.php/main-issues-mainmenu-27/agrarian-reform-mainmenu-36/1775-declaration-of-the-global-convergence-of-land-and-water-struggles

(39)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0184.

(40)  http://afsafrica.org/wp-content/uploads/2015/05/AFSA-Demands-to-the-Germany-G7-Presidency-Agenda.pdf

(41)  http://carta.milano.it/wp-content/uploads/2015/04/English_version_Milan_Charter.pdf

(42)  http://www.foodpolicymilano.org/wp-content/uploads/2015/10/Milan-Urban-Food-Policy-Pact-EN.pdf

(43)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0023.

(44)  http://www.europarl.europa.eu/committees/en/deve/events.html?id=20151201CHE00041

(45)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/535010/EXPO_STU(2015) 535010_EN.pdf

(46)  Mwachinga, E. (Globālā nodokļu vienkāršošanas komanda, Pasaules Bankas grupa), “Results of investor motivation survey conducted in the EAC”, 2013. gada 12. februāra uzstāšanās Lusakā.

(47)  “Supporting the development of more effective tax systems” — SVF, ESAO un Pasaules Bankas 2011. gada ziņojums G20 darba grupai.

(48)  FAO“Globālā augsnes partnerība”.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/24 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/24

---

P8_TA(2016)0248

Starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) izvērtējums

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnijā rezolūcija par Starptautisko grāmatvedības standartu (IAS) izvērtējumu un Starptautisko Finanšu pārskatu standartu fonda (IFRS fonds), Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) un Sabiedrības interešu uzraudzības padomes (PIOB) darbībām (2016/2006(INI))

(2018/C 086/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (1),

| — | ņemot vērā 2009. gada 25. februāra ziņojumu, ko sagatavojusi Jacques De Larosière vadītā augsta līmeņa grupa ES finanšu uzraudzības jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 25. februāra ziņojumu, ko sagatavojusi Jacques De Larosière vadītā augsta līmeņa grupa ES finanšu uzraudzības jautājumos,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/34/ES par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/34/ES par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/30/ES par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma par Eiropas Savienības darbību 54. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/30/ES par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko saistībā ar akciju sabiedrību veidošanu un to kapitāla saglabāšanu un mainīšanu dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma par Eiropas Savienības darbību 54. panta otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa Regulu (ES) Nr. 258/2014, ar ko izveido Savienības programmu, lai atbalstītu īpašas darbības finanšu pārskatu un revīzijas jomā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam, un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 716/2009/EK (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa Regulu (ES) Nr. 258/2014, ar ko izveido Savienības programmu, lai atbalstītu īpašas darbības finanšu pārskatu un revīzijas jomā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam, un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 716/2009/EK (4),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 258/2014 par Savienības programmas izveidi, lai atbalstītu īpašas darbības finanšu pārskatu un revīzijas jomā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam (COM(2016)0202), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 258/2014 par Savienības programmas izveidi, lai atbalstītu īpašas darbības finanšu pārskatu un revīzijas jomā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam (COM(2016)0202),

| — | ņemot vērā Philippe Maystadt 2013. gada oktobra ziņojumu “Vai IFRS standartiem vajadzētu būt eiropeiskākiem?”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Philippe Maystadt 2013. gada oktobra ziņojumu “Vai IFRS standartiem vajadzētu būt eiropeiskākiem?”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 2. jūlija ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par progresu EFRAG reformu īstenošanā atbilstoši Maystadt ziņojumā sniegtajiem ieteikumiem (COM(2014)0396), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 2. jūlija ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par progresu EFRAG reformu īstenošanā atbilstoši Maystadt ziņojumā sniegtajiem ieteikumiem (COM(2014)0396),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 18. jūnija ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “2002. gada 19. jūlija Regulas (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu izvērtējums” (COM(2015)0301), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 18. jūnija ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “2002. gada 19. jūlija Regulas (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu izvērtējums” (COM(2015)0301),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 17. septembra ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par SFPS fonda, EFRAG un PIOB darbībām 2014. gadā (COM(2015)0461), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 17. septembra ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par SFPS fonda, EFRAG un PIOB darbībām 2014. gadā (COM(2015)0461),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 30. septembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Rīcības plāns kapitāla tirgu savienības izveidei” (COM(2015)0468), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 30. septembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Rīcības plāns kapitāla tirgu savienības izveidei” (COM(2015)0468),

| — | ņemot vērā Starptautisko grāmatvedības standartu padomes (IASB) pētījumu (“Eiropas Savienības loma starptautiskajos ekonomikas forumos — raksts Nr. 7: IASB” un četrus pētījumus par 9. IFRS (“IFRS apstiprināšanas kritēriji attiecībā uz 9. IFRS”, “9. IFRS nozīme saistībā ar finanšu stabilitāti un uzraudzības noteikumiem”, “Grieķijas valdības obligāciju vērtības samazināšanās, kas konstatēta, izmantojot 39. IAS un 9. IFRS: konkrētā gadījuma analīze” un “Uz sagaidāmajiem zaudējumiem balstīta grāmatvedība, ko izmanto attiecībā uz finanšu instrumentu vērtības samazināšanos: FASB izmantotā pieeja un IASB izmantotā 9. IFRS pieeja”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko grāmatvedības standartu padomes (IASB) pētījumu (“Eiropas Savienības loma starptautiskajos ekonomikas forumos — raksts Nr. 7: IASB” un četrus pētījumus par 9. IFRS (“IFRS apstiprināšanas kritēriji attiecībā uz 9. IFRS”, “9. IFRS nozīme saistībā ar finanšu stabilitāti un uzraudzības noteikumiem”, “Grieķijas valdības obligāciju vērtības samazināšanās, kas konstatēta, izmantojot 39. IAS un 9. IFRS: konkrētā gadījuma analīze” un “Uz sagaidāmajiem zaudējumiem balstīta grāmatvedība, ko izmanto attiecībā uz finanšu instrumentu vērtības samazināšanos: FASB izmantotā pieeja un IASB izmantotā 9. IFRS pieeja”),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1569/2007, ar ko izveido mehānismu, kā nosaka līdzvērtību grāmatvedības standartiem, kurus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/71/EK un 2004/109/EK (5) piemēro trešo valstu vērtspapīru emitenti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1569/2007, ar ko izveido mehānismu, kā nosaka līdzvērtību grāmatvedības standartiem, kurus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/71/EK un 2004/109/EK (5) piemēro trešo valstu vērtspapīru emitenti,

| — | ņemot vērā G20 valstu vadītāju 2009. gada 2. aprīļa paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G20 valstu vadītāju 2009. gada 2. aprīļa paziņojumu,

| — | ņemot vērā IASB 2013. gada jūlija Diskusiju dokumentu DP/2013/1 par finanšu pārskatu sagatavošanas konceptuālā satvara pārskatīšanu un IASB 2015. gada jūlija lūgumu paust viedokli par struktūras un efektivitātes pārskatīšanu, ko veic pilnvarotie, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā IASB 2013. gada jūlija Diskusiju dokumentu DP/2013/1 par finanšu pārskatu sagatavošanas konceptuālā satvara pārskatīšanu un IASB 2015. gada jūlija lūgumu paust viedokli par struktūras un efektivitātes pārskatīšanu, ko veic pilnvarotie,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 1. decembra komentāru par struktūras un efektivitātes pārskatīšanu, ko veic IASB pilnvarotie, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 1. decembra komentāru par struktūras un efektivitātes pārskatīšanu, ko veic IASB pilnvarotie,

| — | ņemot vērā IASB2014. gada 24. jūlijā izdoto devīto starptautisko finanšu pārskatu standartu (9. IFRS) par finanšu instrumentiem, EFRAG apstiprinājuma ieteikumu par 9. IFRS , EFRAG veikto 9. IFRS izvērtējumu, ņemot vērā patiesa un skaidra priekšstata principu, Grāmatvedību regulējošās komitejas (ARC) sanāksmes dokumentus par 9. IFRS un Eiropas Centrālās bankas (ECB) un Eiropas Banku iestādes (EBI) komentāru vēstules par 9. IFRS apstiprināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā IASB2014. gada 24. jūlijā izdoto devīto starptautisko finanšu pārskatu standartu (9. IFRS) par finanšu instrumentiem, EFRAG apstiprinājuma ieteikumu par 9. IFRS , EFRAG veikto 9. IFRS izvērtējumu, ņemot vērā patiesa un skaidra priekšstata principu, Grāmatvedību regulējošās komitejas (ARC) sanāksmes dokumentus par 9. IFRS un Eiropas Centrālās bankas (ECB) un Eiropas Banku iestādes (EBI) komentāru vēstules par 9. IFRS apstiprināšanu,

| — | ņemot vērā 2014. gada 14. janvāra vēstuli, kas nosūtīta Ekonomikas un monetārās komitejas koordinatoru vārdā ar komentāriem par IASB diskusiju dokumentu “Finanšu pārskatu sagatavošanas konceptuālā satvara pārskatīšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 14. janvāra vēstuli, kas nosūtīta Ekonomikas un monetārās komitejas koordinatoru vārdā ar komentāriem par IASB diskusiju dokumentu “Finanšu pārskatu sagatavošanas konceptuālā satvara pārskatīšana”,

| — | ņemot vērā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) 2015. gada 31. marta ziņojumu par grāmatvedības standartu ievērošanas nodrošinātāju darbībām ievērošanas nodrošināšanas un regulēšanas jomā 2014. gadā (ESMA/2015/659), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) 2015. gada 31. marta ziņojumu par grāmatvedības standartu ievērošanas nodrošinātāju darbībām ievērošanas nodrošināšanas un regulēšanas jomā 2014. gadā (ESMA/2015/659),

| — | ņemot vērā EVTI 2014. gada 10. jūlija pamatnostādnes par finanšu informācijas sniegšanas prasību izpildes nodrošināšanu (ESMA/2014/807), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EVTI 2014. gada 10. jūlija pamatnostādnes par finanšu informācijas sniegšanas prasību izpildes nodrošināšanu (ESMA/2014/807),

| — | ņemot vērā EVTI atbilstības tabulu, kurā izvērtēta atbilstība EVTI 2016. gada 19. janvāra pamatnostādnēm par finanšu informācijas sniegšanas prasību izpildes nodrošināšanu (ESMA/2015/203 REV), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EVTI atbilstības tabulu, kurā izvērtēta atbilstība EVTI 2016. gada 19. janvāra pamatnostādnēm par finanšu informācijas sniegšanas prasību izpildes nodrošināšanu (ESMA/2015/203 REV),

| — | ņemot vērā 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju par Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (IFRS) un Starptautisko grāmatvedības standartu padomes (IASB) vadību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju par Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (IFRS) un Starptautisko grāmatvedības standartu padomes (IASB) vadību (6),

| — | ņemot vērā 2016. gada 12. aprīļa rezolūciju par ES lomu starptautisko finanšu, monetāro un regulatīvo iestāžu un institūciju satvarā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 12. aprīļa rezolūciju par ES lomu starptautisko finanšu, monetāro un regulatīvo iestāžu un institūciju satvarā (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Direktīvu 2006/43/EK, ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas (8), kura grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Direktīvu 2014/56/ES (9), kas ir piemērojama, sākot no 2016. gada jūnija vidus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Direktīvu 2006/43/EK, ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas (8), kura grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Direktīvu 2014/56/ES (9), kas ir piemērojama, sākot no 2016. gada jūnija vidus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Budžeta kontroles komitejas atzinumu (A8-0172/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Budžeta kontroles komitejas atzinumu (A8-0172/2016),

| A. | tā kā starptautiskie finanšu pārskatu standarti (IFRS) un starptautiskie revīzijas standarti (ISA) ir komponents, kas nepieciešams iekšējā tirgus un kapitāla tirgu efektīvas darbības nodrošināšanai; tā kā IFRS un ISA var uzskatīt par sabiedrisku labumu, un tāpēc tiem nevajadzētu apdraudēt finanšu stabilitāti vai kavēt Savienības ekonomisko attīstību un tiem būtu jākalpo vispārējām interesēm, nevis tikai investoru, aizdevēju un kreditoru interesēm; |
| --- | --- |

A.

tā kā starptautiskie finanšu pārskatu standarti (IFRS) un starptautiskie revīzijas standarti (ISA) ir komponents, kas nepieciešams iekšējā tirgus un kapitāla tirgu efektīvas darbības nodrošināšanai; tā kā IFRS un ISA var uzskatīt par sabiedrisku labumu, un tāpēc tiem nevajadzētu apdraudēt finanšu stabilitāti vai kavēt Savienības ekonomisko attīstību un tiem būtu jākalpo vispārējām interesēm, nevis tikai investoru, aizdevēju un kreditoru interesēm;

| B. | tā kā uzņēmumu grāmatvedības datu falsifikācija ne tikai mazina pilsoņu uzticēšanos sociālās tirgus ekonomikas modelim, bet arī apdraud ekonomikas un finanšu stabilitāti; |
| --- | --- |

B.

tā kā uzņēmumu grāmatvedības datu falsifikācija ne tikai mazina pilsoņu uzticēšanos sociālās tirgus ekonomikas modelim, bet arī apdraud ekonomikas un finanšu stabilitāti;

| C. | tā kā IFRS mērķis ir stiprināt pārskatabildību, mazinot informācijas plaisu starp investoriem un uzņēmumiem, aizsargāt investīcijas, nodrošināt pārredzamību, uzlabojot starptautisko salīdzināmību un finanšu informācijas kvalitāti, sniegt investoriem un citiem tirgus dalībniekiem iespēju pieņemt uz informāciju balstītus lēmumus un līdz ar to ietekmēt finanšu tirgu dalībnieku rīcību un šo tirgu stabilitāti; tā kā tomēr šis grāmatvedības modelis, kurš balstās uz lēmumu lietderību, nav pilnībā savienojams ar Tiesas judikatūrā un Grāmatvedības direktīvā aprakstīto ar kapitāla pietiekamību saistīto grāmatvedības funkciju, kas liek domāt, ka IFRS satvarā paredzētā grāmatvedības konceptuālā bāze neietver pārskatu mērķi, kāds ir noteikts ES tiesību aktos, kuros par standartu tiek uzskatīts tas, ka konkrētie skaitļi sniedz patiesu un skaidru priekšstatu, kā izklāstīts komisāra J. Hill2016. gada 25. februāra rakstiskajā atbildē E-016071/2015; tā kā, lai gūtu patiesu un skaidru priekšstatu, ir nepieciešams visaptverošs novērtējums, kurā svarīgi ir skaitļi un skaidrojumi; |
| --- | --- |

C.

tā kā IFRS mērķis ir stiprināt pārskatabildību, mazinot informācijas plaisu starp investoriem un uzņēmumiem, aizsargāt investīcijas, nodrošināt pārredzamību, uzlabojot starptautisko salīdzināmību un finanšu informācijas kvalitāti, sniegt investoriem un citiem tirgus dalībniekiem iespēju pieņemt uz informāciju balstītus lēmumus un līdz ar to ietekmēt finanšu tirgu dalībnieku rīcību un šo tirgu stabilitāti; tā kā tomēr šis grāmatvedības modelis, kurš balstās uz lēmumu lietderību, nav pilnībā savienojams ar Tiesas judikatūrā un Grāmatvedības direktīvā aprakstīto ar kapitāla pietiekamību saistīto grāmatvedības funkciju, kas liek domāt, ka IFRS satvarā paredzētā grāmatvedības konceptuālā bāze neietver pārskatu mērķi, kāds ir noteikts ES tiesību aktos, kuros par standartu tiek uzskatīts tas, ka konkrētie skaitļi sniedz patiesu un skaidru priekšstatu, kā izklāstīts komisāra J. Hill2016. gada 25. februāra rakstiskajā atbildē E-016071/2015; tā kā, lai gūtu patiesu un skaidru priekšstatu, ir nepieciešams visaptverošs novērtējums, kurā svarīgi ir skaitļi un skaidrojumi;

| D. | tā kā Grāmatvedības direktīvā ir noteikts, ka pārskatiem ir īpaša nozīme akcionāru, dalībnieku un trešo personu aizsardzībā un ka “šādi uzņēmumi nepiedāvā trešām personām nekādas garantijas, kas pārsniegtu to neto aktīvus”; tā kā Grāmatvedības direktīvā ir noteikts arī tas, ka tās mērķis ir “aizsargāt uzņēmumu ar akciju kapitālu intereses”, nodrošinot, ka dividendes netiek izmaksātas no akciju kapitāla; tā kā šo pārskatu vispārējo mērķi iespējams īstenot tikai tad, ja pārskatos uzrādītie skaitļi sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par uzņēmuma aktīviem un saistībām, finanšu stāvokli un peļņu vai zaudējumiem; tā kā, lai gūtu patiesu un skaidru priekšstatu, noteiktu dividenžu maksājumus un novērtētu uzņēmuma maksātspēju, ir nepieciešama kvalitatīva informācija un plašāks risku novērtējums; |
| --- | --- |

D.

tā kā Grāmatvedības direktīvā ir noteikts, ka pārskatiem ir īpaša nozīme akcionāru, dalībnieku un trešo personu aizsardzībā un ka “šādi uzņēmumi nepiedāvā trešām personām nekādas garantijas, kas pārsniegtu to neto aktīvus”; tā kā Grāmatvedības direktīvā ir noteikts arī tas, ka tās mērķis ir “aizsargāt uzņēmumu ar akciju kapitālu intereses”, nodrošinot, ka dividendes netiek izmaksātas no akciju kapitāla; tā kā šo pārskatu vispārējo mērķi iespējams īstenot tikai tad, ja pārskatos uzrādītie skaitļi sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par uzņēmuma aktīviem un saistībām, finanšu stāvokli un peļņu vai zaudējumiem; tā kā, lai gūtu patiesu un skaidru priekšstatu, noteiktu dividenžu maksājumus un novērtētu uzņēmuma maksātspēju, ir nepieciešama kvalitatīva informācija un plašāks risku novērtējums;

| E. | tā kā IASB darbojas IFRS fonda — Londonā (Apvienotajā Karalistē) un Delavērā (ASV) reģistrētas privātas bezpeļņas organizācijas — pārraudzībā un ir standartu noteicēja, kuras procedūrām jābūt pārredzamām, neatkarīgām un pakļautām publiskai pārskatatbildībai; tā kā ES iemaksas veido aptuveni 14 % no IFRS fonda budžeta, un tāpēc tā ir vislielākais finanšu līdzekļu devēja; |
| --- | --- |

E.

tā kā IASB darbojas IFRS fonda — Londonā (Apvienotajā Karalistē) un Delavērā (ASV) reģistrētas privātas bezpeļņas organizācijas — pārraudzībā un ir standartu noteicēja, kuras procedūrām jābūt pārredzamām, neatkarīgām un pakļautām publiskai pārskatatbildībai; tā kā ES iemaksas veido aptuveni 14 % no IFRS fonda budžeta, un tāpēc tā ir vislielākais finanšu līdzekļu devēja;

| F. | tā kā kapitāla apritei pasaules mērogā ir nepieciešama globāla grāmatvedības standartu sistēma; tā kā IFRS dažādos veidos (pilnīga pieņemšana, daļēja pieņemšana, izvēles iespējas vai konverģence) tiek piemēroti 116 jurisdikcijās, taču ne iekšzemes emitentiem ASV; |
| --- | --- |

F.

tā kā kapitāla apritei pasaules mērogā ir nepieciešama globāla grāmatvedības standartu sistēma; tā kā IFRS dažādos veidos (pilnīga pieņemšana, daļēja pieņemšana, izvēles iespējas vai konverģence) tiek piemēroti 116 jurisdikcijās, taču ne iekšzemes emitentiem ASV;

| G. | tā kā 2002. gada oktobra Norvolkas vienošanā starp IASB un ASV Finanšu grāmatvedības standartu padomi (FASB) bija ierosināts konverģēt IASB pieņemtos IFRS un FASB pieņemtos US-GAAP; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2002. gada oktobra Norvolkas vienošanā starp IASB un ASV Finanšu grāmatvedības standartu padomi (FASB) bija ierosināts konverģēt IASB pieņemtos IFRS un FASB pieņemtos US-GAAP;

| H. | tā kā ES apstiprināšanas process pamatojas uz apstiprināšanas kritērijiem, kā tas paredzēts IAS regulā; tā kā IFRS nevajadzētu būt pretrunā Grāmatvedības direktīvā iekļautajam patiesa un skaidra priekšstata principam, saskaņā ar kuru finanšu pārskatiem ir jāsniedz patiess un skaidrs priekšstats par uzņēmuma aktīviem un saistībām, finansiālo stāvokli un peļņu vai zaudējumiem; tā kā dividendes un papildatlīdzību nevajadzētu izmaksāt no negūtas peļņas, kas galu galā nozīmē — no kapitāla, kā tas paredzēts Kapitāla uzturēšanas direktīvā; tā kā IFRS būtu jāsniedz labums Eiropas sabiedrības interesēm un būtu jāatbilst pamatkritērijiem, kas saistīti ar finanšu pārskatos prasītās informācijas kvalitāti; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES apstiprināšanas process pamatojas uz apstiprināšanas kritērijiem, kā tas paredzēts IAS regulā; tā kā IFRS nevajadzētu būt pretrunā Grāmatvedības direktīvā iekļautajam patiesa un skaidra priekšstata principam, saskaņā ar kuru finanšu pārskatiem ir jāsniedz patiess un skaidrs priekšstats par uzņēmuma aktīviem un saistībām, finansiālo stāvokli un peļņu vai zaudējumiem; tā kā dividendes un papildatlīdzību nevajadzētu izmaksāt no negūtas peļņas, kas galu galā nozīmē — no kapitāla, kā tas paredzēts Kapitāla uzturēšanas direktīvā; tā kā IFRS būtu jāsniedz labums Eiropas sabiedrības interesēm un būtu jāatbilst pamatkritērijiem, kas saistīti ar finanšu pārskatos prasītās informācijas kvalitāti;

| I. | tā kā Komisija, Padome un Eiropas Parlaments ir iesaistīti minētajā apstiprināšanas procesā, pamatojoties uz Komisijas privātā tehniskā konsultanta — Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēju grupas (EFRAG) ieteikumu un Grāmatvedību regulējošās komitejas (ARC), ko veido pārstāvji no dalībvalstīm, darbu; tā kā Maystadt ziņojumā kā ilgtermiņa risinājums ir apsvērta iespēja izveidot aģentūru, kas aizstātu EFRAG; |
| --- | --- |

I.

tā kā Komisija, Padome un Eiropas Parlaments ir iesaistīti minētajā apstiprināšanas procesā, pamatojoties uz Komisijas privātā tehniskā konsultanta — Eiropas Finanšu pārskatu padomdevēju grupas (EFRAG) ieteikumu un Grāmatvedību regulējošās komitejas (ARC), ko veido pārstāvji no dalībvalstīm, darbu; tā kā Maystadt ziņojumā kā ilgtermiņa risinājums ir apsvērta iespēja izveidot aģentūru, kas aizstātu EFRAG;

| J. | tā kā ES dažādas ieinteresētās personas, it īpaši ilgtermiņa investori, ir ierosinājuši izskatīt jautājumu par IFRS atbilstību Grāmatvedības direktīvas juridiskajām prasībām, it īpaši piesardzības un pārvaldības principiem; tā kā ar Parlamenta iesaistīšanu standartu noteikšanas procesā vien nepietiek un tā kā tā nav proporcionāla ES budžeta finansiālajai iemaksai IFRS fondā; tā kā tika uzsvērta arī Eiropas ietekmes stiprināšana, lai nodrošinātu, ka šādi principi tiek pilnībā atzīti un iekļauti visā standartu noteikšanas procesā; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES dažādas ieinteresētās personas, it īpaši ilgtermiņa investori, ir ierosinājuši izskatīt jautājumu par IFRS atbilstību Grāmatvedības direktīvas juridiskajām prasībām, it īpaši piesardzības un pārvaldības principiem; tā kā ar Parlamenta iesaistīšanu standartu noteikšanas procesā vien nepietiek un tā kā tā nav proporcionāla ES budžeta finansiālajai iemaksai IFRS fondā; tā kā tika uzsvērta arī Eiropas ietekmes stiprināšana, lai nodrošinātu, ka šādi principi tiek pilnībā atzīti un iekļauti visā standartu noteikšanas procesā;

| K. | tā kā neseno finanšu krīžu dēļ G20 un ES darba kārtībā ir parādījies jautājums par IFRS lomu finanšu stabilitātes un izaugsmes nodrošināšanā, it īpaši noteikumi par banku sistēmā radušos zaudējumu atzīšanu; tā kā G20 un De Larosière ziņojumā ir izcelti svarīgākie grāmatvedības standartu trūkumi pirms krīzes, tostarp: ārpusbilances grāmatvedība, patiesās vērtības uzskaites principa piemērošanas un peļņas un zaudējumu atzīšanas radītais procikliskums, pārāk zems uzkrāto risku novērtējums cikliskās augšupejas laikā un vienotas un pārredzamas metodikas trūkums nelikvīdo un samazinātas vērtības aktīvu novērtēšanai; |
| --- | --- |

K.

tā kā neseno finanšu krīžu dēļ G20 un ES darba kārtībā ir parādījies jautājums par IFRS lomu finanšu stabilitātes un izaugsmes nodrošināšanā, it īpaši noteikumi par banku sistēmā radušos zaudējumu atzīšanu; tā kā G20 un De Larosière ziņojumā ir izcelti svarīgākie grāmatvedības standartu trūkumi pirms krīzes, tostarp: ārpusbilances grāmatvedība, patiesās vērtības uzskaites principa piemērošanas un peļņas un zaudējumu atzīšanas radītais procikliskums, pārāk zems uzkrāto risku novērtējums cikliskās augšupejas laikā un vienotas un pārredzamas metodikas trūkums nelikvīdo un samazinātas vērtības aktīvu novērtēšanai;

| L. | tā kā IASB, reaģējot uz dažiem krīzes aspektiem un tās ietekmi uz banku nozari, izstrādāja 9. IFRS finanšu instrumentus; tā kā EFRAG atzinums par 9. IFRS bija labvēlīgs, tomēr sniedzot vairākas piezīmes attiecībā uz patiesās vērtības izmantošanu tirgus grūtību gadījumā, konceptuālas bāzes trūkumu attiecībā uz pieeju, kas paredz 12 mēnešu uzkrājumus iespējamiem sliktiem kredītiem un neapmierinošajiem noteikumiem par ilgtermiņa investīcijām; tā kā, ņemot vērā atšķirīgos faktiskos 9. IFRS datumus un gaidāmos apdrošināšanas standartus, atzinumā ir pausti iebildumi par šā standarta piemērojamību apdrošināšanas nozarē; tā kā IASB pati ir atzinusi šādas problēmas esamību; tā kā pastāv bažas par to, ka ierosinātā pašu kapitāla uzskaite var negatīvi ietekmēt ilgtermiņa investīcijas; tā kā ECB un EBI komentāru vēstulēs par 9. IFRS paustais viedoklis bija labvēlīgs, taču tajās bija minēti arī vairāki konkrēti trūkumi; |
| --- | --- |

L.

tā kā IASB, reaģējot uz dažiem krīzes aspektiem un tās ietekmi uz banku nozari, izstrādāja 9. IFRS finanšu instrumentus; tā kā EFRAG atzinums par 9. IFRS bija labvēlīgs, tomēr sniedzot vairākas piezīmes attiecībā uz patiesās vērtības izmantošanu tirgus grūtību gadījumā, konceptuālas bāzes trūkumu attiecībā uz pieeju, kas paredz 12 mēnešu uzkrājumus iespējamiem sliktiem kredītiem un neapmierinošajiem noteikumiem par ilgtermiņa investīcijām; tā kā, ņemot vērā atšķirīgos faktiskos 9. IFRS datumus un gaidāmos apdrošināšanas standartus, atzinumā ir pausti iebildumi par šā standarta piemērojamību apdrošināšanas nozarē; tā kā IASB pati ir atzinusi šādas problēmas esamību; tā kā pastāv bažas par to, ka ierosinātā pašu kapitāla uzskaite var negatīvi ietekmēt ilgtermiņa investīcijas; tā kā ECB un EBI komentāru vēstulēs par 9. IFRS paustais viedoklis bija labvēlīgs, taču tajās bija minēti arī vairāki konkrēti trūkumi;

| M. | tā kā ārpusbilances grāmatvedības jautājums tika risināts, izdarot grozījumus 7. IFRS“Finanšu instrumenti: informācijas atklāšana” un izdodot trīs jaunus standartus, proti, 10. IFRS“Konsolidētie finanšu pārskati”, 11. IFRS“Kopīgas struktūras” un 12. IFRS“Līdzdalības atklāšana citos uzņēmumos”; |
| --- | --- |

M.

tā kā ārpusbilances grāmatvedības jautājums tika risināts, izdarot grozījumus 7. IFRS“Finanšu instrumenti: informācijas atklāšana” un izdodot trīs jaunus standartus, proti, 10. IFRS“Konsolidētie finanšu pārskati”, 11. IFRS“Kopīgas struktūras” un 12. IFRS“Līdzdalības atklāšana citos uzņēmumos”;

| N. | tā kā IASB 2015. gada maijā publicēja projektu dokumentam “Konceptuālais satvars”, kurā aprakstīti jēdzieni, kas IASB palīdz izstrādāt IFRS , ļauj finanšu pārskatu sagatavotājiem izstrādāt un izvēlēties grāmatvedības politikas nostādnes un palīdz visām iesaistītajām personām izprast un interpretēt IFRS; |
| --- | --- |

N.

tā kā IASB 2015. gada maijā publicēja projektu dokumentam “Konceptuālais satvars”, kurā aprakstīti jēdzieni, kas IASB palīdz izstrādāt IFRS , ļauj finanšu pārskatu sagatavotājiem izstrādāt un izvēlēties grāmatvedības politikas nostādnes un palīdz visām iesaistītajām personām izprast un interpretēt IFRS;

| O. | tā kā IFRS fonda pārvaldības struktūra saskaņā ar tā statūtiem pašlaik tiek pārskatīta; tā kā līdz ar to šis ir īstais laiks, lai pārskatītu organizatorisko struktūru un nepieciešamās izmaiņas IFRS fonda un IASB pārvaldības un uzraudzības struktūrās ar mērķi tās labāk integrēt starptautiskās publiskās institūcijās un nodrošināt plašu dažādu interešu (piemēram, patērētāju pārstāvju apvienību un finanšu ministriju) pārstāvību un publisku pārskatatbildību, kas garantēs augstas kvalitātes grāmatvedības standartus; |
| --- | --- |

O.

tā kā IFRS fonda pārvaldības struktūra saskaņā ar tā statūtiem pašlaik tiek pārskatīta; tā kā līdz ar to šis ir īstais laiks, lai pārskatītu organizatorisko struktūru un nepieciešamās izmaiņas IFRS fonda un IASB pārvaldības un uzraudzības struktūrās ar mērķi tās labāk integrēt starptautiskās publiskās institūcijās un nodrošināt plašu dažādu interešu (piemēram, patērētāju pārstāvju apvienību un finanšu ministriju) pārstāvību un publisku pārskatatbildību, kas garantēs augstas kvalitātes grāmatvedības standartus;

| P. | tā kā starptautiskos revīzijas standartus (ISA) izstrādā Starptautiskā revīzijas un apliecinājuma standartu padome (IAASB) — neatkarīga struktūra, kas darbojas Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) paspārnē; tā kā Sabiedrības interešu uzraudzības padome (PIOB) ir starptautiska neatkarīga organizācija, kas pārrauga procesu, kura rezultātā tiek pieņemti ISA, un pārējās IFAC sabiedriskas nozīmes darbības; |
| --- | --- |

P.

tā kā starptautiskos revīzijas standartus (ISA) izstrādā Starptautiskā revīzijas un apliecinājuma standartu padome (IAASB) — neatkarīga struktūra, kas darbojas Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) paspārnē; tā kā Sabiedrības interešu uzraudzības padome (PIOB) ir starptautiska neatkarīga organizācija, kas pārrauga procesu, kura rezultātā tiek pieņemti ISA, un pārējās IFAC sabiedriskas nozīmes darbības;

| Q. | tā kā Savienības programma, lai atbalstītu īpašas darbības finanšu pārskatu un revīzijas jomā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam, ietver IFRS fondam un PIOB paredzēto finansējumu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, taču EFRAG paredzēto finansējumu tikai laikposmam no 2014. līdz 2016. gadam, |
| --- | --- |

Q.

tā kā Savienības programma, lai atbalstītu īpašas darbības finanšu pārskatu un revīzijas jomā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam, ietver IFRS fondam un PIOB paredzēto finansējumu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, taču EFRAG paredzēto finansējumu tikai laikposmam no 2014. līdz 2016. gadam,

IFRS piemērošanas Eiropas Savienībā desmit gadu laikposma izvērtējums

| 1. | ņem vērā Komisijas sagatavoto IAS izvērtēšanas ziņojumu par IFRS piemērošanu ES un tās slēdzienu, ka IAS regulas mērķi ir tikuši sasniegti; pauž nožēlu, ka Komisija vēl nav ierosinājusi nepieciešamās izmaiņas tiesību aktos, lai novērstu trūkumus, kas konstatēti tās izvērtējumā; aicina standartu noteicējus nodrošināt, ka IFRS atbilst jau apstiprināto grāmatvedības standartu kopumam un veicina konverģenci starptautiskā līmenī; prasa nodrošināt saskaņotāku pieeju jaunu standartu izstrādē, tostarp noteikt saskaņotākus piemērošanas termiņus, it īpaši attiecībā uz 9. IFRS (finanšu instrumenti) un jaunā 4. IFRS (apdrošināšanas līgumi) īstenošanu; mudina Komisiju nākt klajā ar atbilstīgiem rūpīgi sagatavotiem tiesību aktu priekšlikumiem un nodrošināt, ka jebkāda iespējama aizkavēšanās nerada neatbilstību vai konkurences izkropļojumus apdrošināšanas nozarē; aicina Komisiju rūpīgi pārbaudīt, vai ir pilnībā īstenoti Larosière ziņojumā iekļautie ieteikumi, it īpaši 4. ieteikums, kurā norādīts, ka ir nepieciešams vairāk apsvērt patiesās vērtības principu; |
| --- | --- |

1.

ņem vērā Komisijas sagatavoto IAS izvērtēšanas ziņojumu par IFRS piemērošanu ES un tās slēdzienu, ka IAS regulas mērķi ir tikuši sasniegti; pauž nožēlu, ka Komisija vēl nav ierosinājusi nepieciešamās izmaiņas tiesību aktos, lai novērstu trūkumus, kas konstatēti tās izvērtējumā; aicina standartu noteicējus nodrošināt, ka IFRS atbilst jau apstiprināto grāmatvedības standartu kopumam un veicina konverģenci starptautiskā līmenī; prasa nodrošināt saskaņotāku pieeju jaunu standartu izstrādē, tostarp noteikt saskaņotākus piemērošanas termiņus, it īpaši attiecībā uz 9. IFRS (finanšu instrumenti) un jaunā 4. IFRS (apdrošināšanas līgumi) īstenošanu; mudina Komisiju nākt klajā ar atbilstīgiem rūpīgi sagatavotiem tiesību aktu priekšlikumiem un nodrošināt, ka jebkāda iespējama aizkavēšanās nerada neatbilstību vai konkurences izkropļojumus apdrošināšanas nozarē; aicina Komisiju rūpīgi pārbaudīt, vai ir pilnībā īstenoti Larosière ziņojumā iekļautie ieteikumi, it īpaši 4. ieteikums, kurā norādīts, ka ir nepieciešams vairāk apsvērt patiesās vērtības principu;

| 2. | aicina Komisiju nekavējoties izpildīt Maystadt ieteikumu par sabiedriskā labuma kritērija paplašināšanu, proti, to, ka grāmatvedības standartiem nevajadzētu nedz apdraudēt finanšu stabilitāti ES, nedz kavēt ES ekonomisko attīstību, un nodrošināt šā kritērija pilnīgu ievērošanu apstiprināšanas procesā; mudina Komisiju kopā ar EFRAG, pamatojoties uz Tiesas judikatūru un Grāmatvedības direktīvu, izstrādāt skaidras pamatnostādnes par jēdziena “sabiedriskais labums” un principa “patiess un skaidrs priekšstats” nozīmi, lai panāktu vienotu izpratni par šiem apstiprināšanas kritērijiem; aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu, lai Maystadt sniegto sabiedriskā labuma kritērija definīciju iekļautu IAS regulā; aicina Komisiju kopā ar EFRAG sistemātiski pārbaudīt, vai saskaņā ar Maystadt sniegto sabiedriskā labuma kritērija definīciju nav nepieciešamas izmaiņas spēkā esošajos grāmatvedības standartos, un, pamatojoties uz to, sadarboties ar IASB un dalībvalstu un trešo valstu standartu noteicējiem, lai iegūtu plašāku atbalstu šīm izmaiņām; bet, ja šāds plašs atbalsts netiek gūts, ieviest ES tiesību aktos īpašus standartus, lai attiecīgā gadījumā šie kritēriji tiktu ievēroti; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju nekavējoties izpildīt Maystadt ieteikumu par sabiedriskā labuma kritērija paplašināšanu, proti, to, ka grāmatvedības standartiem nevajadzētu nedz apdraudēt finanšu stabilitāti ES, nedz kavēt ES ekonomisko attīstību, un nodrošināt šā kritērija pilnīgu ievērošanu apstiprināšanas procesā; mudina Komisiju kopā ar EFRAG, pamatojoties uz Tiesas judikatūru un Grāmatvedības direktīvu, izstrādāt skaidras pamatnostādnes par jēdziena “sabiedriskais labums” un principa “patiess un skaidrs priekšstats” nozīmi, lai panāktu vienotu izpratni par šiem apstiprināšanas kritērijiem; aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu, lai Maystadt sniegto sabiedriskā labuma kritērija definīciju iekļautu IAS regulā; aicina Komisiju kopā ar EFRAG sistemātiski pārbaudīt, vai saskaņā ar Maystadt sniegto sabiedriskā labuma kritērija definīciju nav nepieciešamas izmaiņas spēkā esošajos grāmatvedības standartos, un, pamatojoties uz to, sadarboties ar IASB un dalībvalstu un trešo valstu standartu noteicējiem, lai iegūtu plašāku atbalstu šīm izmaiņām; bet, ja šāds plašs atbalsts netiek gūts, ieviest ES tiesību aktos īpašus standartus, lai attiecīgā gadījumā šie kritēriji tiktu ievēroti;

| 3. | norāda, ka Direktīvas 2013/34/ES 4. panta 3. punktā minēto patiesa un skaidra priekšstata kritēriju piemēro pārskatos sniegtajiem skaitļiem kā standartu attiecībā uz pārskatiem, kas sagatavoti saskaņā ar minētās direktīvas 3. un 29. apsvērumā minētajiem ES tiesību aktiem; uzsver, ka šī kritērija piemērošanas mērķis ir saistīts ar kapitāla pietiekamības funkciju, ko pilda pārskati, proti, ar to, ka investori — gan kreditori, gan akciju turētāji — gada pārskatos sniegtos skaitļus izmanto par pamatu tam, lai noteiktu, vai uzņēmums ir maksātspējīgs no neto aktīvu viedokļa, un lai noteiktu dividenžu maksājumus; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka Direktīvas 2013/34/ES 4. panta 3. punktā minēto patiesa un skaidra priekšstata kritēriju piemēro pārskatos sniegtajiem skaitļiem kā standartu attiecībā uz pārskatiem, kas sagatavoti saskaņā ar minētās direktīvas 3. un 29. apsvērumā minētajiem ES tiesību aktiem; uzsver, ka šī kritērija piemērošanas mērķis ir saistīts ar kapitāla pietiekamības funkciju, ko pilda pārskati, proti, ar to, ka investori — gan kreditori, gan akciju turētāji — gada pārskatos sniegtos skaitļus izmanto par pamatu tam, lai noteiktu, vai uzņēmums ir maksātspējīgs no neto aktīvu viedokļa, un lai noteiktu dividenžu maksājumus;

| 4. | uzsver — lai panāktu to, ka pārskatos sniegtie skaitļi dod patiesu un skaidru priekšstatu, būtiska nozīme ir piesardzīgai vērtēšanai, kas nozīmē to, ka nedrīkst pieļaut zaudējumu nepietiekamu uzrādīšanu un pārvērtētas peļņas uzrādīšanu, kā noteikts Grāmatvedības direktīvas 6. panta 1. punkta c) apakšpunkta i) un ii) daļā; norāda, ka šī Grāmatvedības direktīvas interpretācija ir apstiprināta vairākos Tiesas nolēmumos; |
| --- | --- |

4.

uzsver — lai panāktu to, ka pārskatos sniegtie skaitļi dod patiesu un skaidru priekšstatu, būtiska nozīme ir piesardzīgai vērtēšanai, kas nozīmē to, ka nedrīkst pieļaut zaudējumu nepietiekamu uzrādīšanu un pārvērtētas peļņas uzrādīšanu, kā noteikts Grāmatvedības direktīvas 6. panta 1. punkta c) apakšpunkta i) un ii) daļā; norāda, ka šī Grāmatvedības direktīvas interpretācija ir apstiprināta vairākos Tiesas nolēmumos;

| 5. | atzīmē, ka IAS regulas 9. apsvērums pieļauj zināmu elastīgumu lēmuma apstiprināt kādu IFRS pieņemšanā, “nepieprasot stingru atbilstību bez izņēmuma visām šo direktīvu normām”; tomēr iesaka, ka šo elastīgumu nevajadzētu palielināt, attiecībā uz IFRS pieļaujot tik lielu atkāpi no 2013. gada Grāmatvedības direktīvas (2013/34/ES), ar kuru tika aizstāta IAS regulas 3. panta 2. punkta pirmajā ievilkumā minētā Ceturtā uzņēmējdarbības tiesību direktīva (78/660/EEK) un Septītā uzņēmējdarbības tiesību direktīva (83/349/EEK), ka tā rezultātā finanšu pārskatos tiktu uzrādīta pārmērīgi liela peļņa vai nepilns zaudējumu apmērs; šajā sakarā uzskata, ka 39. IAS apstiprināšana, iespējams, bija pretrunā Ceturtās un Septītās uzņēmējdarbības tiesību direktīvas — kuras aizstāja ar 2013. gada Grāmatvedības direktīvu — vispārējam mērķim tā faktisko zaudējumu modeļa dēļ un it īpaši Ceturtās uzņēmējdarbības tiesību direktīvas 31. panta 1. punkta c) apakšpunkta bb) daļai, kurā noteikts, ka vajadzētu novērtēt un atzīt “(..) visas paredzamās saistības un varbūtējos zaudējumus, kas rodas attiecīgā finanšu gada laikā vai radušies iepriekšējā finanšu gada laikā, pat ja šādas saistības vai zaudējumi atklājas tikai laika posmā starp bilances slēgšanas dienu un bilances sastādīšanas dienu”; |
| --- | --- |

5.

atzīmē, ka IAS regulas 9. apsvērums pieļauj zināmu elastīgumu lēmuma apstiprināt kādu IFRS pieņemšanā, “nepieprasot stingru atbilstību bez izņēmuma visām šo direktīvu normām”; tomēr iesaka, ka šo elastīgumu nevajadzētu palielināt, attiecībā uz IFRS pieļaujot tik lielu atkāpi no 2013. gada Grāmatvedības direktīvas (2013/34/ES), ar kuru tika aizstāta IAS regulas 3. panta 2. punkta pirmajā ievilkumā minētā Ceturtā uzņēmējdarbības tiesību direktīva (78/660/EEK) un Septītā uzņēmējdarbības tiesību direktīva (83/349/EEK), ka tā rezultātā finanšu pārskatos tiktu uzrādīta pārmērīgi liela peļņa vai nepilns zaudējumu apmērs; šajā sakarā uzskata, ka 39. IAS apstiprināšana, iespējams, bija pretrunā Ceturtās un Septītās uzņēmējdarbības tiesību direktīvas — kuras aizstāja ar 2013. gada Grāmatvedības direktīvu — vispārējam mērķim tā faktisko zaudējumu modeļa dēļ un it īpaši Ceturtās uzņēmējdarbības tiesību direktīvas 31. panta 1. punkta c) apakšpunkta bb) daļai, kurā noteikts, ka vajadzētu novērtēt un atzīt “(..) visas paredzamās saistības un varbūtējos zaudējumus, kas rodas attiecīgā finanšu gada laikā vai radušies iepriekšējā finanšu gada laikā, pat ja šādas saistības vai zaudējumi atklājas tikai laika posmā starp bilances slēgšanas dienu un bilances sastādīšanas dienu”;

| 6. | atzinīgi vērtē IASB nodomu jaunajā konceptuālajā satvarā no jauna ieviest piesardzības principu un pastiprināt pārvaldības principu; pauž nožēlu, ka piesardzība IASB interpretācijā nozīmē tikai piesardzīgu attieksmi pret diskrētumu; atzīmē, ka IASB izpratne par piesardzības un pārvaldības principiem neatbilst attiecīgajā Tiesas judikatūrā un Grāmatvedības direktīvā noteiktajam; uzskata, ka piesardzības princips būtu jāpapildina ar uzticamības principu; aicina Komisiju un EFRAG vienoties par Tiesas judikatūrā un Grāmatvedības direktīvā noteikto piesardzības un pārvaldības principu nozīmi un pēc tam, pamatojoties uz šo vienošanos, sadarboties ar IASB un dalībvalstu un trešo valstu standartu noteicējiem, lai iegūtu plašāku atbalstu šiem principiem; aicina IASB sistemātiski pārbaudīt, vai saskaņā ar pārskatīto konceptuālo satvaru nav nepieciešamas izmaiņas spēkā esošajos grāmatvedības standartos, un vajadzības gadījumā izdarīt attiecīgas izmaiņas; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē IASB nodomu jaunajā konceptuālajā satvarā no jauna ieviest piesardzības principu un pastiprināt pārvaldības principu; pauž nožēlu, ka piesardzība IASB interpretācijā nozīmē tikai piesardzīgu attieksmi pret diskrētumu; atzīmē, ka IASB izpratne par piesardzības un pārvaldības principiem neatbilst attiecīgajā Tiesas judikatūrā un Grāmatvedības direktīvā noteiktajam; uzskata, ka piesardzības princips būtu jāpapildina ar uzticamības principu; aicina Komisiju un EFRAG vienoties par Tiesas judikatūrā un Grāmatvedības direktīvā noteikto piesardzības un pārvaldības principu nozīmi un pēc tam, pamatojoties uz šo vienošanos, sadarboties ar IASB un dalībvalstu un trešo valstu standartu noteicējiem, lai iegūtu plašāku atbalstu šiem principiem; aicina IASB sistemātiski pārbaudīt, vai saskaņā ar pārskatīto konceptuālo satvaru nav nepieciešamas izmaiņas spēkā esošajos grāmatvedības standartos, un vajadzības gadījumā izdarīt attiecīgas izmaiņas;

| 7. | ņem vērā reformu attiecībā uz zaudējumu atzīšanu IFRS satvarā, kurai būtu jāatļauj piesardzīgāka ar sliktajiem kredītiem saistīto izdevumu uzkrāšana, pamatojoties uz turpmāko sagaidāmo zaudējumu jēdzienu, nevis uz faktiskajiem zaudējumiem; uzskata, ka ar ES izmantotās apstiprināšanas procedūras palīdzību ir rūpīgi un piesardzīgi jānosaka veids, kādā precizē sagaidāmo zaudējumu jēdzienu, lai nepieļautu pārāk lielu paļaušanos uz modeli un lai varētu sniegt skaidrus uzraudzības norādījumus attiecībā uz aktīvu vērtības samazināšanos; |
| --- | --- |

7.

ņem vērā reformu attiecībā uz zaudējumu atzīšanu IFRS satvarā, kurai būtu jāatļauj piesardzīgāka ar sliktajiem kredītiem saistīto izdevumu uzkrāšana, pamatojoties uz turpmāko sagaidāmo zaudējumu jēdzienu, nevis uz faktiskajiem zaudējumiem; uzskata, ka ar ES izmantotās apstiprināšanas procedūras palīdzību ir rūpīgi un piesardzīgi jānosaka veids, kādā precizē sagaidāmo zaudējumu jēdzienu, lai nepieļautu pārāk lielu paļaušanos uz modeli un lai varētu sniegt skaidrus uzraudzības norādījumus attiecībā uz aktīvu vērtības samazināšanos;

| 8. | uzskata, ka ārpusbilances grāmatvedības jautājums vēl nav pienācīgi un efektīvi atrisināts, jo lēmumu par to, vai konkrētais aktīvs ir jāuzrāda bilancē vai nē, joprojām pieņem, vadoties pēc mehāniska noteikuma, kuru var apiet; aicina IASB novērst šos trūkumus; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka ārpusbilances grāmatvedības jautājums vēl nav pienācīgi un efektīvi atrisināts, jo lēmumu par to, vai konkrētais aktīvs ir jāuzrāda bilancē vai nē, joprojām pieņem, vadoties pēc mehāniska noteikuma, kuru var apiet; aicina IASB novērst šos trūkumus;

| 9. | atzinīgi vērtē IFRS fonda un IOSCO protokolus par padziļinātu sadarbību, risinot G20 konstatētās galvenās problēmas vērtspapīru uzraudzības jomā; uzskata, ka šāda sadarbība ir vajadzīga, lai apmierinātu vajadzību pēc augstas kvalitātes pasaules mēroga grāmatvedības standartiem un sekmētu saskaņotu standartu piemērošanu, nosakot dažādus valstu pamatnoteikumus; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē IFRS fonda un IOSCO protokolus par padziļinātu sadarbību, risinot G20 konstatētās galvenās problēmas vērtspapīru uzraudzības jomā; uzskata, ka šāda sadarbība ir vajadzīga, lai apmierinātu vajadzību pēc augstas kvalitātes pasaules mēroga grāmatvedības standartiem un sekmētu saskaņotu standartu piemērošanu, nosakot dažādus valstu pamatnoteikumus;

| 10. | pauž pārliecību, ka informācijas apmaiņa starp IASB un ISOCO par arvien plašāku IFRS piemērošanu būtu jāuzskata ne vien par situācijas apzināšanas pasākumu, bet arī par iespēju noteikt paraugprakses piemērus; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ISOCO ieviesto ikgadējo padziļinātās diskusijas sesiju (enforcer discussion session), kuras mērķis ir informēt IASB par galvenajiem īstenošanas un izpildes jautājumiem; |
| --- | --- |

10.

pauž pārliecību, ka informācijas apmaiņa starp IASB un ISOCO par arvien plašāku IFRS piemērošanu būtu jāuzskata ne vien par situācijas apzināšanas pasākumu, bet arī par iespēju noteikt paraugprakses piemērus; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ISOCO ieviesto ikgadējo padziļinātās diskusijas sesiju (enforcer discussion session), kuras mērķis ir informēt IASB par galvenajiem īstenošanas un izpildes jautājumiem;

| 11. | atzīmē, ka pilnībā ir jāizprot katra konkrētā grāmatvedības standarta ietekme; uzstāj, ka IASB un EFRAG prioritātei vajadzētu būt savu ietekmes novērtējumu stiprināšanai, it īpaši makroekonomikas jomā, un dažādo ieinteresēto personu, tostarp ilgtermiņa investoru un uzņēmumu, kā arī sabiedrības kopumā atšķirīgo vajadzību izvērtēšanai; aicina Komisiju, atgādināt EFRAG, ka tai ir jāstiprina sava spēja izvērtēt jauno grāmatvedības standartu ietekmi uz finanšu stabilitāti, galveno uzmanību nepārprotami veltot Eiropas vajadzībām, kas būtu jāiekļauj IASB standartizācijā agrīna procesa posmā; jo īpaši norāda uz to, ka nav veikts 9. IFRS kvantitatīvais ietekmes novērtējums, kuram nepieciešamie dati būs pieejami tikai 2017. gadā; aicina Komisiju pārliecināties, ka 9. IFRS kalpot ES ilgtermiņa investīciju stratēģijas vajadzībām, it īpaši ierobežojot noteikumus, kas varētu izraisīt pārmērīgas īstermiņa svārstības finanšu pārskatos; norāda, ka Eiropas uzraudzības iestādes — EVTI, EBI un EAAPI —, kuru rīcībā ir nepieciešamās ekspertu zināšanas un spēja sniegt palīdzību minētā uzdevuma veikšanā, atteicās no pilnvērtīga locekļa statusa EFRAG padomē, jo EFRAG esot privāta struktūra; uzskata, ka ECB un Eiropas uzraudzības iestādes kā EFRAG padomes novērotājas, ievērojot pārveidotos pārvaldības noteikumus, sniegtu pozitīvu ieguldījumu, lai labāk ņemtu vērā ietekmi uz finanšu stabilitāti; aicina Komisiju saistībā ar IAS regulas pārskatīšanu izpētīt veidus, kā nodrošināt sistemātisku oficiālu atgriezenisko saikni ar Eiropas uzraudzības iestādēm; |
| --- | --- |

11.

atzīmē, ka pilnībā ir jāizprot katra konkrētā grāmatvedības standarta ietekme; uzstāj, ka IASB un EFRAG prioritātei vajadzētu būt savu ietekmes novērtējumu stiprināšanai, it īpaši makroekonomikas jomā, un dažādo ieinteresēto personu, tostarp ilgtermiņa investoru un uzņēmumu, kā arī sabiedrības kopumā atšķirīgo vajadzību izvērtēšanai; aicina Komisiju, atgādināt EFRAG, ka tai ir jāstiprina sava spēja izvērtēt jauno grāmatvedības standartu ietekmi uz finanšu stabilitāti, galveno uzmanību nepārprotami veltot Eiropas vajadzībām, kas būtu jāiekļauj IASB standartizācijā agrīna procesa posmā; jo īpaši norāda uz to, ka nav veikts 9. IFRS kvantitatīvais ietekmes novērtējums, kuram nepieciešamie dati būs pieejami tikai 2017. gadā; aicina Komisiju pārliecināties, ka 9. IFRS kalpot ES ilgtermiņa investīciju stratēģijas vajadzībām, it īpaši ierobežojot noteikumus, kas varētu izraisīt pārmērīgas īstermiņa svārstības finanšu pārskatos; norāda, ka Eiropas uzraudzības iestādes — EVTI, EBI un EAAPI —, kuru rīcībā ir nepieciešamās ekspertu zināšanas un spēja sniegt palīdzību minētā uzdevuma veikšanā, atteicās no pilnvērtīga locekļa statusa EFRAG padomē, jo EFRAG esot privāta struktūra; uzskata, ka ECB un Eiropas uzraudzības iestādes kā EFRAG padomes novērotājas, ievērojot pārveidotos pārvaldības noteikumus, sniegtu pozitīvu ieguldījumu, lai labāk ņemtu vērā ietekmi uz finanšu stabilitāti; aicina Komisiju saistībā ar IAS regulas pārskatīšanu izpētīt veidus, kā nodrošināt sistemātisku oficiālu atgriezenisko saikni ar Eiropas uzraudzības iestādēm;

| 12. | pauž pārliecību, ka tikai vienkāršus noteikumus lietotāji var efektīvi piemērot un uzraudzītāji — kontrolēt; atgādina, ka G20 savā 2009. gada 2. aprīļa paziņojumā aicināja, sadarbojoties ar uzraudzības institūcijām, mazināt grāmatvedības standartu sarežģītību attiecībā uz finanšu instrumentiem un panākt skaidrību un konsekvenci vērtēšanas standartu starptautiskā piemērošanā; pauž bažas par joprojām aktuālo IFRS sarežģītību; prasa, izstrādājot jaunus grāmatvedības standartus, mazināt šo sarežģītību, kur vien tas ir nepieciešams un iespējams; uzskata, ka vienkāršāka grāmatvedības standartu sistēma sekmēs saskaņotāku īstenošanu, lai uzņēmumu finanšu dati būtu salīdzināmi starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

12.

pauž pārliecību, ka tikai vienkāršus noteikumus lietotāji var efektīvi piemērot un uzraudzītāji — kontrolēt; atgādina, ka G20 savā 2009. gada 2. aprīļa paziņojumā aicināja, sadarbojoties ar uzraudzības institūcijām, mazināt grāmatvedības standartu sarežģītību attiecībā uz finanšu instrumentiem un panākt skaidrību un konsekvenci vērtēšanas standartu starptautiskā piemērošanā; pauž bažas par joprojām aktuālo IFRS sarežģītību; prasa, izstrādājot jaunus grāmatvedības standartus, mazināt šo sarežģītību, kur vien tas ir nepieciešams un iespējams; uzskata, ka vienkāršāka grāmatvedības standartu sistēma sekmēs saskaņotāku īstenošanu, lai uzņēmumu finanšu dati būtu salīdzināmi starp dalībvalstīm;

| 13. | prasa, lai saskaņā ar IFRS tiktu paredzēta obligāta pārskatu sniegšana par katru valsti atsevišķi; atkārto Parlamenta viedokli, ka publiskai pārskatu sniegšanai par katru valsti atsevišķi var būt izšķiroša loma nodokļu apiešanas un krāpšanas apkarošanā; |
| --- | --- |

13.

prasa, lai saskaņā ar IFRS tiktu paredzēta obligāta pārskatu sniegšana par katru valsti atsevišķi; atkārto Parlamenta viedokli, ka publiskai pārskatu sniegšanai par katru valsti atsevišķi var būt izšķiroša loma nodokļu apiešanas un krāpšanas apkarošanā;

| 14. | prasa IASB, Komisijai un EFRAG iesaistīt Parlamentu un Padomi visā finanšu pārskatu standartu izstrādes procesā un it īpaši to apstiprināšanas agrīnā posmā; uzskata, ka kontroles procedūrai attiecībā uz IFRS pieņemšanu ES būtu jāpiešķir oficiāls statuss un tā būtu jāstrukturē pēc analoģijas ar kontroles procedūru, kas piemērojama 2. līmeņa pasākumiem finanšu pakalpojumu jomā; iesaka Eiropas iestādēm uzaicināt ieinteresētās personas no pilsoniskās sabiedrības atbalstīt to darbības, tostarp EFRAG līmenī; aicina Komisiju izveidot ieinteresētajām personām paredzētu platformu grāmatvedības pamatprincipu apspriešanai Eiropā; aicina Komisiju dot Parlamentam iespēju saņemt īso sarakstu ar EFRAG valdes priekšsēdētāja amata kandidātiem, lai pirms balsošanas par ierosināto kandidātu varētu rīkot neoficiālas uzklausīšanas; |
| --- | --- |

14.

prasa IASB, Komisijai un EFRAG iesaistīt Parlamentu un Padomi visā finanšu pārskatu standartu izstrādes procesā un it īpaši to apstiprināšanas agrīnā posmā; uzskata, ka kontroles procedūrai attiecībā uz IFRS pieņemšanu ES būtu jāpiešķir oficiāls statuss un tā būtu jāstrukturē pēc analoģijas ar kontroles procedūru, kas piemērojama 2. līmeņa pasākumiem finanšu pakalpojumu jomā; iesaka Eiropas iestādēm uzaicināt ieinteresētās personas no pilsoniskās sabiedrības atbalstīt to darbības, tostarp EFRAG līmenī; aicina Komisiju izveidot ieinteresētajām personām paredzētu platformu grāmatvedības pamatprincipu apspriešanai Eiropā; aicina Komisiju dot Parlamentam iespēju saņemt īso sarakstu ar EFRAG valdes priekšsēdētāja amata kandidātiem, lai pirms balsošanas par ierosināto kandidātu varētu rīkot neoficiālas uzklausīšanas;

| 15. | šajā sakarībā norāda, ka Parlamentam vajadzētu uzņemties IFRS aktīva popularizētāja lomu, ja šajā rezolūcijā iekļautās prasības tiks ņemtas vērā, jo pierādījumi liecina, ka ieguvumi no tiem pārsniedz izmaksas; |
| --- | --- |

15.

šajā sakarībā norāda, ka Parlamentam vajadzētu uzņemties IFRS aktīva popularizētāja lomu, ja šajā rezolūcijā iekļautās prasības tiks ņemtas vērā, jo pierādījumi liecina, ka ieguvumi no tiem pārsniedz izmaksas;

| 16. | pauž pārliecību, ka globalizētai ekonomikai ir nepieciešami starptautiskā līmenī apstiprināti standarti; tomēr atgādina, ka konverģence nav pašmērķis, bet ir vēlama tikai tad, ja tās rezultātā tiek nodrošināti labāki grāmatvedības standarti, kas atspoguļo orientāciju uz sabiedrisko labumu, piesardzību un uzticamību; tādēļ uzskata, ka, neraugoties uz lēno progresu konverģences procesā, būtu jāturpina dialogs starp IASB un valstu grāmatvedības standartu noteicējiem; |
| --- | --- |

16.

pauž pārliecību, ka globalizētai ekonomikai ir nepieciešami starptautiskā līmenī apstiprināti standarti; tomēr atgādina, ka konverģence nav pašmērķis, bet ir vēlama tikai tad, ja tās rezultātā tiek nodrošināti labāki grāmatvedības standarti, kas atspoguļo orientāciju uz sabiedrisko labumu, piesardzību un uzticamību; tādēļ uzskata, ka, neraugoties uz lēno progresu konverģences procesā, būtu jāturpina dialogs starp IASB un valstu grāmatvedības standartu noteicējiem;

| 17. | norāda, ka lielākā daļa uzņēmumu ir MVU; ņem vērā Komisijas nodomu kopā ar IASB apsvērt iespēju izstrādāt tādus kopējus kvalitatīvus un vienkāršotus grāmatvedības standartus MVU, kurus ES līmenī, ievērojot brīvprātības principu, varētu izmantot daudzpusējās tirdzniecības sistēmās un precīzāk — MVU izaugsmes tirgos — iekļauti MVU; šajā sakarībā pieņem zināšanai iespējas, ko MVU sniedz jau pastāvošie finanšu pārskatu standarti; uzskata — lai turpinātu darbu šajā jomā, IFRS ir jābūt mazāk sarežģītiem, tie nedrīkst veicināt procikliskumu un IASB vajadzētu iekļaut pietiekami daudz MVU pārstāvju; uzskata, ka IASB vajadzētu būt iekļautiem attiecīgo ieinteresēto personu pārstāvjiem; aicina Komisiju pirms jebkādu turpmāku pasākumu veikšanas pienācīgi izvērtēt IFRS ietekmi uz MVU; aicina rūpīgi sekot līdzi šādai norisei un pilnībā informēt Parlamentu, ņemot vērā labāka regulējuma procesu; |
| --- | --- |

17.

norāda, ka lielākā daļa uzņēmumu ir MVU; ņem vērā Komisijas nodomu kopā ar IASB apsvērt iespēju izstrādāt tādus kopējus kvalitatīvus un vienkāršotus grāmatvedības standartus MVU, kurus ES līmenī, ievērojot brīvprātības principu, varētu izmantot daudzpusējās tirdzniecības sistēmās un precīzāk — MVU izaugsmes tirgos — iekļauti MVU; šajā sakarībā pieņem zināšanai iespējas, ko MVU sniedz jau pastāvošie finanšu pārskatu standarti; uzskata — lai turpinātu darbu šajā jomā, IFRS ir jābūt mazāk sarežģītiem, tie nedrīkst veicināt procikliskumu un IASB vajadzētu iekļaut pietiekami daudz MVU pārstāvju; uzskata, ka IASB vajadzētu būt iekļautiem attiecīgo ieinteresēto personu pārstāvjiem; aicina Komisiju pirms jebkādu turpmāku pasākumu veikšanas pienācīgi izvērtēt IFRS ietekmi uz MVU; aicina rūpīgi sekot līdzi šādai norisei un pilnībā informēt Parlamentu, ņemot vērā labāka regulējuma procesu;

| 18. | uzsver, ka valstu standartu noteicēji tagad ir cieši integrēti EFRAG; tādēļ atzīmē EFRAG konsultējošo lomu grāmatvedības jautājumos, kas ir saistīti ar biržas sarakstā iekļautiem maziem uzņēmumiem, kā arī ar MVU kopumā; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka valstu standartu noteicēji tagad ir cieši integrēti EFRAG; tādēļ atzīmē EFRAG konsultējošo lomu grāmatvedības jautājumos, kas ir saistīti ar biržas sarakstā iekļautiem maziem uzņēmumiem, kā arī ar MVU kopumā;

| 19. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija mudina dalībvalstis ievērot EVTI pamatnostādnes par finanšu informācijas sniegšanas prasību izpildes nodrošināšanu; pauž nožēlu, ka vairākas dalībvalstis neievēro EVTI pamatnostādnes par finanšu informācijas sniegšanas prasību izpildes nodrošināšanu un pat neplāno to darīt; aicina šīs dalībvalstis īstenot centienus, lai nodrošinātu atbilstību; aicina Komisiju izvērtēt, vai EVTI pilnvaras ļauj nodrošināt konsekventu un saskaņotu izpildes nodrošināšanu visā ES, un ja tā nav, izpētīt citus veidus, kā nodrošināt pienācīgu izpildi; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija mudina dalībvalstis ievērot EVTI pamatnostādnes par finanšu informācijas sniegšanas prasību izpildes nodrošināšanu; pauž nožēlu, ka vairākas dalībvalstis neievēro EVTI pamatnostādnes par finanšu informācijas sniegšanas prasību izpildes nodrošināšanu un pat neplāno to darīt; aicina šīs dalībvalstis īstenot centienus, lai nodrošinātu atbilstību; aicina Komisiju izvērtēt, vai EVTI pilnvaras ļauj nodrošināt konsekventu un saskaņotu izpildes nodrošināšanu visā ES, un ja tā nav, izpētīt citus veidus, kā nodrošināt pienācīgu izpildi;

| 20. | atzīst, ka līdzsvars starp obligāto IAS regulas piemērošanas jomu un dalībvalstīm sniegto izvēles iespēju paplašināt IFRS piemērošanu valsts līmenī nodrošina pienācīgu subsidiaritāti un proporcionalitāti; |
| --- | --- |

20.

atzīst, ka līdzsvars starp obligāto IAS regulas piemērošanas jomu un dalībvalstīm sniegto izvēles iespēju paplašināt IFRS piemērošanu valsts līmenī nodrošina pienācīgu subsidiaritāti un proporcionalitāti;

| 21. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izskatīt lietu par ES noteikumu koordinēšanu saistībā ar dividenžu sadali; šajā sakarībā atgādina par Kapitāla uzturēšanas direktīvas 17. panta 1. punktu, kurā ir tieša atsauce uz uzņēmuma gada pārskatiem, kā pamatu lēmumu pieņemšanai par dividenžu sadali un kurā paredzēti konkrēti ierobežojumu attiecībā uz dividenžu sadali; atzīmē, ka Komisijas veiktais IAS regulas izvērtējums atklāja dažus faktus, kas liecina par to, dalībvalstis IFRS ievērošanu nodrošina atšķirīgi; uzsver, ka kapitāla uzturēšanas un dividenžu sadales noteikumi IAS izvērtēšanas ziņojumu ir minēti kā iemesls juridiskām problēmām, kas var rasties atsevišķās jurisdikcijās, kurās dalībvalstis atļauj vai pieprasa IFRS izmantošanu attiecībā uz atsevišķiem gada finanšu pārskatiem, uz kuriem balstās sadalāmā peļņa; norāda, ka katra dalībvalsts pati lemj, kā savos tiesību aktos risināt šādus jautājumus saistībā ar ES kapitāla uzturēšanas prasībām; šajā sakarā aicina Komisiju nodrošināt atbilstību Kapitāla uzturēšanas direktīvai un Grāmatvedības direktīvai; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izskatīt lietu par ES noteikumu koordinēšanu saistībā ar dividenžu sadali; šajā sakarībā atgādina par Kapitāla uzturēšanas direktīvas 17. panta 1. punktu, kurā ir tieša atsauce uz uzņēmuma gada pārskatiem, kā pamatu lēmumu pieņemšanai par dividenžu sadali un kurā paredzēti konkrēti ierobežojumu attiecībā uz dividenžu sadali; atzīmē, ka Komisijas veiktais IAS regulas izvērtējums atklāja dažus faktus, kas liecina par to, dalībvalstis IFRS ievērošanu nodrošina atšķirīgi; uzsver, ka kapitāla uzturēšanas un dividenžu sadales noteikumi IAS izvērtēšanas ziņojumu ir minēti kā iemesls juridiskām problēmām, kas var rasties atsevišķās jurisdikcijās, kurās dalībvalstis atļauj vai pieprasa IFRS izmantošanu attiecībā uz atsevišķiem gada finanšu pārskatiem, uz kuriem balstās sadalāmā peļņa; norāda, ka katra dalībvalsts pati lemj, kā savos tiesību aktos risināt šādus jautājumus saistībā ar ES kapitāla uzturēšanas prasībām; šajā sakarā aicina Komisiju nodrošināt atbilstību Kapitāla uzturēšanas direktīvai un Grāmatvedības direktīvai;

| 22. | aicina EFRAG un Komisiju pēc iespējas drīzāk pārbaudīt, vai grāmatvedības standarti pieļauj krāpšanu nodokļu jomā un nodokļu apiešanu, un veikt visas nepieciešamās izmaiņas, lai novērstu un nepieļautu iespējamus ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus; |
| --- | --- |

22.

aicina EFRAG un Komisiju pēc iespējas drīzāk pārbaudīt, vai grāmatvedības standarti pieļauj krāpšanu nodokļu jomā un nodokļu apiešanu, un veikt visas nepieciešamās izmaiņas, lai novērstu un nepieļautu iespējamus ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus;

| 23. | ņem vērā nepārtrauktos centienus uzlabot pārredzamību un salīdzināmību, izstrādājot Eiropas publiskā sektora grāmatvedības standartus (EPSAS); |
| --- | --- |

23.

ņem vērā nepārtrauktos centienus uzlabot pārredzamību un salīdzināmību, izstrādājot Eiropas publiskā sektora grāmatvedības standartus (EPSAS);

IFRS fonda, EFRAG un PIOB darbības

| 24. | atbalsta Komisijas ieteikumu, ka IFRS fonda Uzraudzības padomei galvenā uzmanība būtu jāveltī nevis iekšējai organizācijai, bet gan sabiedriskas nozīmes jautājumu apspriešanai, par kuriem varētu ziņot IFRS fondam; tomēr uzskata, ka būtu jāpanāk turpmāks progress attiecībā uz IFRS fonda un IASB pārvaldību, it īpaši pārredzamības, interešu konflikta nepieļaušanas un nolīgto ekspertu dažādības ziņā; norāda — ja Uzraudzības padome turpinās nepiekrist paredzētajiem pienākumiem, vienlaikus esot atkarīgai no lēmumu vienprātīgas pieņemšanas, būs apdraudēta IASB leģitimitāte; īpaši atbalsta Komisijas ierosinājumu standartu izstrādē apsvērt to investoru vajadzības attiecībā uz pārskatu sniegšanu, kuru investīcijām ir atšķirīgi termiņi, un sniegt konkrētus risinājumus, it īpaši ilgtermiņa investoriem; atbalsta labāku IASB integrēšanu starptautisko finanšu iestāžu sistēmā un pasākumus, lai nodrošinātu plašāku interešu pārstāvību (piemēram, patērētāju pārstāvju aģentūru un finanšu ministriju) un publisku pārskatatbildību, kas garantēs augstas kvalitātes grāmatvedības standartus; |
| --- | --- |

24.

atbalsta Komisijas ieteikumu, ka IFRS fonda Uzraudzības padomei galvenā uzmanība būtu jāveltī nevis iekšējai organizācijai, bet gan sabiedriskas nozīmes jautājumu apspriešanai, par kuriem varētu ziņot IFRS fondam; tomēr uzskata, ka būtu jāpanāk turpmāks progress attiecībā uz IFRS fonda un IASB pārvaldību, it īpaši pārredzamības, interešu konflikta nepieļaušanas un nolīgto ekspertu dažādības ziņā; norāda — ja Uzraudzības padome turpinās nepiekrist paredzētajiem pienākumiem, vienlaikus esot atkarīgai no lēmumu vienprātīgas pieņemšanas, būs apdraudēta IASB leģitimitāte; īpaši atbalsta Komisijas ierosinājumu standartu izstrādē apsvērt to investoru vajadzības attiecībā uz pārskatu sniegšanu, kuru investīcijām ir atšķirīgi termiņi, un sniegt konkrētus risinājumus, it īpaši ilgtermiņa investoriem; atbalsta labāku IASB integrēšanu starptautisko finanšu iestāžu sistēmā un pasākumus, lai nodrošinātu plašāku interešu pārstāvību (piemēram, patērētāju pārstāvju aģentūru un finanšu ministriju) un publisku pārskatatbildību, kas garantēs augstas kvalitātes grāmatvedības standartus;

| 25. | norāda, ka IASB dominē privāti dalībnieki; norāda, ka vidēji lieli uzņēmumi tajā vispār nav pārstāvēti; norāda, ka IFRS fonds joprojām ir atkarīgs no brīvprātīgām iemaksām, kuras tas bieži vien saņem no privātā sektora, kas var radīt interešu konflikta risku; aicina Komisiju mudināt IFRS fondu censties dažādot un līdzsvarot savu finansējuma struktūru, tostarp iekļaujot maksas un publiskus avotus; |
| --- | --- |

25.

norāda, ka IASB dominē privāti dalībnieki; norāda, ka vidēji lieli uzņēmumi tajā vispār nav pārstāvēti; norāda, ka IFRS fonds joprojām ir atkarīgs no brīvprātīgām iemaksām, kuras tas bieži vien saņem no privātā sektora, kas var radīt interešu konflikta risku; aicina Komisiju mudināt IFRS fondu censties dažādot un līdzsvarot savu finansējuma struktūru, tostarp iekļaujot maksas un publiskus avotus;

| 26. | atzinīgi vērtē IFRS fonda / IASB darbību pārskatu sniegšanā par oglekļa dioksīdu un klimatu; īpaši uzskata, ka tādi svarīgi ilgtermiņa strukturāli jautājumi, kā oglekļa dioksīda aktīvu vērtēšana uzņēmumu bilancē, būtu skaidri jāiekļauj IFRS darba programmā, lai izstrādātu attiecīgus standartus; aicina IFRS struktūras savā darba kārtībā iekļaut pārskatu sniegšanu par oglekļa dioksīdu un ar to saistīto risku; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē IFRS fonda / IASB darbību pārskatu sniegšanā par oglekļa dioksīdu un klimatu; īpaši uzskata, ka tādi svarīgi ilgtermiņa strukturāli jautājumi, kā oglekļa dioksīda aktīvu vērtēšana uzņēmumu bilancē, būtu skaidri jāiekļauj IFRS darba programmā, lai izstrādātu attiecīgus standartus; aicina IFRS struktūras savā darba kārtībā iekļaut pārskatu sniegšanu par oglekļa dioksīdu un ar to saistīto risku;

| 27. | aicina Komisiju un EFRAG izpētīt iespēju pāriet pensiju aktīvu piešķiršanā no pašu kapitāla uz obligācijām saskaņā ar IFRS ieviestas uz tirgus vērtību balstītas grāmatvedības rezultātā; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju un EFRAG izpētīt iespēju pāriet pensiju aktīvu piešķiršanā no pašu kapitāla uz obligācijām saskaņā ar IFRS ieviestas uz tirgus vērtību balstītas grāmatvedības rezultātā;

| 28. | atbalsta to, ka Komisija mudina IFRS fondu nodrošināt, lai IFRS izmantošana un pastāvīgs finansiāls ieguldījums kļūtu par priekšnoteikumiem dalībai IFRS fonda un IASB pārvaldības un uzraudzības struktūrās; aicina Komisiju izpētīt veidus, kā reformēt IFRS fondu un IASB, lai atņemtu veto tiesības locekļiem, kas neatbilst iepriekš minētajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

28.

atbalsta to, ka Komisija mudina IFRS fondu nodrošināt, lai IFRS izmantošana un pastāvīgs finansiāls ieguldījums kļūtu par priekšnoteikumiem dalībai IFRS fonda un IASB pārvaldības un uzraudzības struktūrās; aicina Komisiju izpētīt veidus, kā reformēt IFRS fondu un IASB, lai atņemtu veto tiesības locekļiem, kas neatbilst iepriekš minētajiem kritērijiem;

| 29. | aicina IFRS pilnvarotās personas, IFRS Uzraudzības padomi un IASB veicināt atbilstošu dzimumu līdzsvaru attiecīgajos forumos; |
| --- | --- |

29.

aicina IFRS pilnvarotās personas, IFRS Uzraudzības padomi un IASB veicināt atbilstošu dzimumu līdzsvaru attiecīgajos forumos;

| 30. | atgādina savu Goulard ziņojumā iekļauto prasību veikt pasākumus demokrātiskas leģitimitātes, pārredzamības, pārskatatbildības un integritātes pastiprināšanai, kuri cita starpā skar dokumentu publisku pieejamību, atklātu dialogu ar dažādām ieinteresētajām personām, obligātu pārredzamības reģistru izveidi un noteikumus par lobiju sanāksmju pārredzamību, kā arī iekšējos noteikumus, jo īpaši interešu konflikta novēršanu; |
| --- | --- |

30.

atgādina savu Goulard ziņojumā iekļauto prasību veikt pasākumus demokrātiskas leģitimitātes, pārredzamības, pārskatatbildības un integritātes pastiprināšanai, kuri cita starpā skar dokumentu publisku pieejamību, atklātu dialogu ar dažādām ieinteresētajām personām, obligātu pārredzamības reģistru izveidi un noteikumus par lobiju sanāksmju pārredzamību, kā arī iekšējos noteikumus, jo īpaši interešu konflikta novēršanu;

| 31. | uzsver, ka EFRAG reformai ir jāuzlabo Eiropas ieguldījums jaunu IFRS izstrādē un ka tā varētu piedalīties IFRS fonda pārvaldības reformā; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka EFRAG reformai ir jāuzlabo Eiropas ieguldījums jaunu IFRS izstrādē un ka tā varētu piedalīties IFRS fonda pārvaldības reformā;

| 32. | pauž nožēlu par to, ka EFRAG jau kādu laiku darbojas bez valdes priekšsēdētāja, ņemot vērā viņa(-as) lomu, panākot vienprātību un nodrošinot skaidru un stingru Eiropas viedokli par grāmatvedības jautājumiem starptautiskajā līmenī; uzsver, ka ir svarīgi pēc iespējas drīzāk iecelt jaunu priekšsēdētāju; tādēļ mudina Komisiju paātrināt darbā pieņemšanas procesu, pilnībā ņemot vērā Parlamenta un tā Ekonomikas un monetārās komitejas lomu; |
| --- | --- |

32.

pauž nožēlu par to, ka EFRAG jau kādu laiku darbojas bez valdes priekšsēdētāja, ņemot vērā viņa(-as) lomu, panākot vienprātību un nodrošinot skaidru un stingru Eiropas viedokli par grāmatvedības jautājumiem starptautiskajā līmenī; uzsver, ka ir svarīgi pēc iespējas drīzāk iecelt jaunu priekšsēdētāju; tādēļ mudina Komisiju paātrināt darbā pieņemšanas procesu, pilnībā ņemot vērā Parlamenta un tā Ekonomikas un monetārās komitejas lomu;

| 33. | atzinīgi vērtē EFRAG reformu, kas stājās spēkā 2014. gada 31. oktobrī, un atzīst, ka šajā sakarā ir īstenoti būtiski centieni; pieņem zināšanai to, ka ir uzlabota pārredzamība; pauž nožēlu, ka attiecībā uz EFRAG finansēšanu un it īpaši iespēju izveidot biržas sarakstā iekļauto uzņēmumu maksātas obligātas nodevas sistēmu Komisija savos centienos galveno uzmanību veltīja to reformas daļu īstenošanai, kuras ir izpildāmas īsā laikposmā; prasa Komisijai saskaņā ar Maystadt ziņojumā ieteikto veikt oficiālus pasākumus, lai mudinātu dalībvalstis, kas vēl nav ieviesušas valsts finansēšanas mehānismu, to izdarīt; ņem vērā Komisijas priekšlikumu pagarināt EFRAG paredzēto Savienības programmu uz laikposmu no 2017. līdz 2020. gadam; aicina Komisiju sagatavot visaptverošu tās apstiprinātās reformas gada izvērtējumu, kā tas paredzēts Regulas (ES) Nr. 258/2014 9. panta 3. un 6. punktā; aicina Komisiju novērtēt iespējas ilgākā laika posmā EFRAG pārveidot par publisku aģentūru; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē EFRAG reformu, kas stājās spēkā 2014. gada 31. oktobrī, un atzīst, ka šajā sakarā ir īstenoti būtiski centieni; pieņem zināšanai to, ka ir uzlabota pārredzamība; pauž nožēlu, ka attiecībā uz EFRAG finansēšanu un it īpaši iespēju izveidot biržas sarakstā iekļauto uzņēmumu maksātas obligātas nodevas sistēmu Komisija savos centienos galveno uzmanību veltīja to reformas daļu īstenošanai, kuras ir izpildāmas īsā laikposmā; prasa Komisijai saskaņā ar Maystadt ziņojumā ieteikto veikt oficiālus pasākumus, lai mudinātu dalībvalstis, kas vēl nav ieviesušas valsts finansēšanas mehānismu, to izdarīt; ņem vērā Komisijas priekšlikumu pagarināt EFRAG paredzēto Savienības programmu uz laikposmu no 2017. līdz 2020. gadam; aicina Komisiju sagatavot visaptverošu tās apstiprinātās reformas gada izvērtējumu, kā tas paredzēts Regulas (ES) Nr. 258/2014 9. panta 3. un 6. punktā; aicina Komisiju novērtēt iespējas ilgākā laika posmā EFRAG pārveidot par publisku aģentūru;

| 34. | pauž nožēlu, ka Maystadt ieteiktā prasība apvienot EFRAG izpilddirektora amatu ar EFRAG Tehniskās ekspertu grupas (TEG) priekšsēdētāja amatu tika pārvērsta par iespēju; atzīmē, ka jaunās valdes sastāvs atšķiras no Maystadt ierosinātā, jo Eiropas uzraudzības iestādes un Eiropas Centrālā banka atteicās pieņemt pilnvērtīga valdes locekļa statusu; aicina EFRAG paplašināt lietotāju skaitu valdē — kas pašlaik ir tikai viens — un nodrošināt, ka EFRAG ir pārstāvētas visas attiecīgās ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

34.

pauž nožēlu, ka Maystadt ieteiktā prasība apvienot EFRAG izpilddirektora amatu ar EFRAG Tehniskās ekspertu grupas (TEG) priekšsēdētāja amatu tika pārvērsta par iespēju; atzīmē, ka jaunās valdes sastāvs atšķiras no Maystadt ierosinātā, jo Eiropas uzraudzības iestādes un Eiropas Centrālā banka atteicās pieņemt pilnvērtīga valdes locekļa statusu; aicina EFRAG paplašināt lietotāju skaitu valdē — kas pašlaik ir tikai viens — un nodrošināt, ka EFRAG ir pārstāvētas visas attiecīgās ieinteresētās personas;

| 35. | atzinīgi vērtē to, ka PIOB 2014. gadā dažādoja savu finansējumu; norāda, ka kopējais IFAC piešķirtais finansējums bija 58 %, kas — lai arī ir būtiska PIOB finansējuma daļa — ir krietni zem noteiktās divu trešdaļu robežvērtības un tādēļ Komisijai nebija jāierobežo tās gada iemaksas, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 258/2014 9. panta 5. punktā; aicina PIOB pastiprināt centienus, lai nodrošinātu integritāti revidenta profesijā; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē to, ka PIOB 2014. gadā dažādoja savu finansējumu; norāda, ka kopējais IFAC piešķirtais finansējums bija 58 %, kas — lai arī ir būtiska PIOB finansējuma daļa — ir krietni zem noteiktās divu trešdaļu robežvērtības un tādēļ Komisijai nebija jāierobežo tās gada iemaksas, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 258/2014 9. panta 5. punktā; aicina PIOB pastiprināt centienus, lai nodrošinātu integritāti revidenta profesijā;

o

o o

| 36. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

36.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.

(2)  OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.

(3)  OV L 315, 14.11.2012., 74. lpp.

(4)  OV L 105, 8.4.2014., 1. lpp.

(5)  OV L 340, 22.12.2007., 66. lpp.

(6)  OV C 259 E, 29.10.2009., 94. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0108.

(8)  OV L 157, 9.6.2006., 87. lpp.

(9)  OV L 158, 27.5.2014., 196. lpp.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/33 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/33

---

P8_TA(2016)0249

Miera atbalsta operācijas — ES sadarbība ar ANO un Āfrikas Savienību

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūcija par miera atbalsta operācijām — ES sadarbība ar ANO un Āfrikas Savienību (2015/2275(INI))

(2018/C 086/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un jo īpaši tā 21., 41., 42. un 43. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un jo īpaši tā 21., 41., 42. un 43. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 220. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 220. pantu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus un jo īpaši to VI, VII un VIII nodaļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus un jo īpaši to VI, VII un VIII nodaļu,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2015. gada 1. aprīļa ziņojumu “Partnerattiecības mieram: ceļā uz partnerību miera uzturēšanā” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2015. gada 1. aprīļa ziņojumu “Partnerattiecības mieram: ceļā uz partnerību miera uzturēšanā” (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas un augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2015. gada 28. aprīļa kopīgo paziņojumu “Spēju veidošana drošības un attīstības atbalstam — palīdzība partneriem krīžu novēršanai un pārvaldībai” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas un augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2015. gada 28. aprīļa kopīgo paziņojumu “Spēju veidošana drošības un attīstības atbalstam — palīdzība partneriem krīžu novēršanai un pārvaldībai” (2),

| — | ņemot vērā ANO augsta līmeņa neatkarīgās darba grupas par miera uzturēšanas operācijām 2015. gada 16. jūnija ziņojumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augsta līmeņa neatkarīgās darba grupas par miera uzturēšanas operācijām 2015. gada 16. jūnija ziņojumu (3),

| — | ņemot vērā deklarāciju, ko 2015. gada 28. septembrī pieņēma Amerikas Savienoto Valstu prezidenta Baraka Obamas sasauktā valstu vadītāju samitā par miera uzturēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju, ko 2015. gada 28. septembrī pieņēma Amerikas Savienoto Valstu prezidenta Baraka Obamas sasauktā valstu vadītāju samitā par miera uzturēšanu,

| — | ņemot vērā 2012. gada 14. jūnija dokumentu “Rīcības plāns, ar ko stiprina KDAP atbalstu, ko ES sniedz ANO miera uzturēšanas operācijām” (4) un 2015. gada 27. marta dokumentu “Stiprināt ANO un ES stratēģisko partnerību miera uzturēšanai un krīžu pārvarēšanai — prioritātes 2015.–2018. gadam” (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 14. jūnija dokumentu “Rīcības plāns, ar ko stiprina KDAP atbalstu, ko ES sniedz ANO miera uzturēšanas operācijām” (4) un 2015. gada 27. marta dokumentu “Stiprināt ANO un ES stratēģisko partnerību miera uzturēšanai un krīžu pārvarēšanai — prioritātes 2015.–2018. gadam” (5),

| — | ņemot vērā Āfrikas un ES kopīgo stratēģiju (JAES), par ko vienojās 2. ES un Āfrikas samitā Lisabonā 2007. gada 8. un 9. decembrī (6), un JAES ceļvedi 2014.–2017. gadam, par ko vienojās 4. ES un Āfrikas samitā Briselē 2014. gada 2. un 3. aprīlī (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas un ES kopīgo stratēģiju (JAES), par ko vienojās 2. ES un Āfrikas samitā Lisabonā 2007. gada 8. un 9. decembrī (6), un JAES ceļvedi 2014.–2017. gadam, par ko vienojās 4. ES un Āfrikas samitā Briselē 2014. gada 2. un 3. aprīlī (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 3/2011 “Ar Apvienoto Nāciju Organizācijas starpniecību ieguldīto ES līdzekļu izlietojuma produktivitāte un efektivitāte konfliktu skartajās valstīs”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 3/2011 “Ar Apvienoto Nāciju Organizācijas starpniecību ieguldīto ES līdzekļu izlietojuma produktivitāte un efektivitāte konfliktu skartajās valstīs”,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 24. novembra rezolūciju par ES lomu Apvienoto Nāciju Organizācijā — kā labāk sasniegt ES ārpolitikas mērķus (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 24. novembra rezolūciju par ES lomu Apvienoto Nāciju Organizācijā — kā labāk sasniegt ES ārpolitikas mērķus (8),

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2015. gada 9. decembra rezolūciju par Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda izvērtējumu pēc desmit gadus ilgas darbības — efektivitāte un nākotnes perspektīvas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2015. gada 9. decembra rezolūciju par Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda izvērtējumu pēc desmit gadus ilgas darbības — efektivitāte un nākotnes perspektīvas,

| — | ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam,

| — | ņemot vērā 2007. gada novembra Oslo Vadlīnijas par militāro un civilās aizsardzības līdzekļu izmantojumu katastrofu seku novēršanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada novembra Oslo Vadlīnijas par militāro un civilās aizsardzības līdzekļu izmantojumu katastrofu seku novēršanā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības dibināšanas akta 4.h and 4.j pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības dibināšanas akta 4.h and 4.j pantu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju par desmito gadadienu ANO Drošības padomes Rezolūcijai Nr. 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju par desmito gadadienu ANO Drošības padomes Rezolūcijai Nr. 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību (9),

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 15. oktobra secinājumus “Demokrātijas un ilgtspējīgas attīstības pirmsākumi. Eiropas iesaistīšanās ar pilsonisko sabiedrību ārējo attiecību jomā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 15. oktobra secinājumus “Demokrātijas un ilgtspējīgas attīstības pirmsākumi. Eiropas iesaistīšanās ar pilsonisko sabiedrību ārējo attiecību jomā”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A8-0158/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A8-0158/2016),

| A. | tā kā miera atbalsta operācijas (MAO) ir viens no veidiem reaģēšanai uz krīzēm, parasti atbalstot kādu starptautiski atzītu organizāciju, piemēram, ANO vai Āfrikas Savienību (ĀS), un saņemot ANO mandātu, un to mērķis ir novērst bruņotus konfliktus, atjaunot, saglabāt vai veidot mieru, īstenot miera nolīgumus un risināt problēmas, ko rada sarežģītās ārkārtas situācijas un nefunkcionējošas vai vājas valstis; tā kā stabilitāte Āfrikas un Eiropas kaimiņvalstīs radītu ievērojamus ieguvumus visām mūsu valstīm; |
| --- | --- |

A.

tā kā miera atbalsta operācijas (MAO) ir viens no veidiem reaģēšanai uz krīzēm, parasti atbalstot kādu starptautiski atzītu organizāciju, piemēram, ANO vai Āfrikas Savienību (ĀS), un saņemot ANO mandātu, un to mērķis ir novērst bruņotus konfliktus, atjaunot, saglabāt vai veidot mieru, īstenot miera nolīgumus un risināt problēmas, ko rada sarežģītās ārkārtas situācijas un nefunkcionējošas vai vājas valstis; tā kā stabilitāte Āfrikas un Eiropas kaimiņvalstīs radītu ievērojamus ieguvumus visām mūsu valstīm;

| B. | tā kā MAO mērķis ir palīdzēt izveidot stabilu, drošu un labklājīgāku vidi ilgtermiņā; tā kā būtiski priekšnoteikumi šajā nolūkā ir laba pārvaldība, tiesiskums, stiprāk ievērota likuma vara, civiliedzīvotāju aizsardzība, cilvēktiesību ievērošana un drošība, un sekmīga samierināšana, rekonstrukcija un ekonomiskās attīstības programmas palīdzēs sasniegt stabilu mieru un labklājību; |
| --- | --- |

B.

tā kā MAO mērķis ir palīdzēt izveidot stabilu, drošu un labklājīgāku vidi ilgtermiņā; tā kā būtiski priekšnoteikumi šajā nolūkā ir laba pārvaldība, tiesiskums, stiprāk ievērota likuma vara, civiliedzīvotāju aizsardzība, cilvēktiesību ievērošana un drošība, un sekmīga samierināšana, rekonstrukcija un ekonomiskās attīstības programmas palīdzēs sasniegt stabilu mieru un labklājību;

| C. | tā kā drošības vide Āfrikā ir būtiski mainījusies, jo īpaši pēdējos desmit gados, kad Somālijā, Nigērijā, kā arī Sāhelas un Sahāras reģionā ir parādījušies teroristu un nemiernieku grupējumi un daudzos apgabalos miera uzturēšanas un pretterorisma operācijas kļūst par normu, nevis izņēmumu; tā kā aizvien vairāk ir nestabilu valstu un nepārvaldītu apvidu, liekot tik daudziem dzīvot nabadzībā un vidē, kurā valda beztiesiskums, korupcija un vardarbība; tā kā caurlaidīgās robežas kontinentā palīdz uzkurināt vardarbību, mazina drošību un paver iespējas noziedzīgām darbībām; |
| --- | --- |

C.

tā kā drošības vide Āfrikā ir būtiski mainījusies, jo īpaši pēdējos desmit gados, kad Somālijā, Nigērijā, kā arī Sāhelas un Sahāras reģionā ir parādījušies teroristu un nemiernieku grupējumi un daudzos apgabalos miera uzturēšanas un pretterorisma operācijas kļūst par normu, nevis izņēmumu; tā kā aizvien vairāk ir nestabilu valstu un nepārvaldītu apvidu, liekot tik daudziem dzīvot nabadzībā un vidē, kurā valda beztiesiskums, korupcija un vardarbība; tā kā caurlaidīgās robežas kontinentā palīdz uzkurināt vardarbību, mazina drošību un paver iespējas noziedzīgām darbībām;

| D. | tā kā jaunajā Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam miers ir atzīts par attīstībai izšķirošu faktoru un ir ieviests ilgtspējīgas attīstības mērķis (IAM) Nr. 16 par mieru un tiesiskumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā jaunajā Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam miers ir atzīts par attīstībai izšķirošu faktoru un ir ieviests ilgtspējīgas attīstības mērķis (IAM) Nr. 16 par mieru un tiesiskumu;

| E. | tā kā pienācīgi pieredzējušām un aprīkotām organizācijām un valstīm, kas ideālā gadījumā ir saņēmušas skaidru un reālistisku ANO mandātu, būtu jānodrošina resursi, kas nepieciešami sekmīgai MAO, lai palīdzētu radīt apstākļus pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbībai; |
| --- | --- |

E.

tā kā pienācīgi pieredzējušām un aprīkotām organizācijām un valstīm, kas ideālā gadījumā ir saņēmušas skaidru un reālistisku ANO mandātu, būtu jānodrošina resursi, kas nepieciešami sekmīgai MAO, lai palīdzētu radīt apstākļus pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbībai;

| F. | tā kā ANO joprojām ir galvenais starptautiskā miera un drošības garants un tai ir visaptverošākā daudzpusējās sadarbības struktūra krīžu pārvarēšanas jomā; tā kā pašlaik tiek īstenotas 16 ANO miera uzturēšanas operācijas, kurās ir izvietoti vairāk nekā 120 000 cilvēku, kas ir vairāk nekā jebkad agrāk; tā kā vairāk nekā 87 % no ANO miera uzturētājiem tiek izmantoti astoņās misijās Āfrikā; tā kā ANO darbību apmērs ir ierobežots; |
| --- | --- |

F.

tā kā ANO joprojām ir galvenais starptautiskā miera un drošības garants un tai ir visaptverošākā daudzpusējās sadarbības struktūra krīžu pārvarēšanas jomā; tā kā pašlaik tiek īstenotas 16 ANO miera uzturēšanas operācijas, kurās ir izvietoti vairāk nekā 120 000 cilvēku, kas ir vairāk nekā jebkad agrāk; tā kā vairāk nekā 87 % no ANO miera uzturētājiem tiek izmantoti astoņās misijās Āfrikā; tā kā ANO darbību apmērs ir ierobežots;

| G. | tā kā ĀS darbojas ar citādiem ierobežojumiem nekā ANO un var atbalstīt kādu no pusēm, iejaukties bez uzaicinājuma un iejaukties gadījumā, ja nav parakstīts miera nolīgums, vienlaikus joprojām ievērojot ANO Statūtus; tā kā, ņemot vērā valstu savstarpējo un iekšējo konfliktu skaitu Āfrikā, tā ir svarīga atšķirība; |
| --- | --- |

G.

tā kā ĀS darbojas ar citādiem ierobežojumiem nekā ANO un var atbalstīt kādu no pusēm, iejaukties bez uzaicinājuma un iejaukties gadījumā, ja nav parakstīts miera nolīgums, vienlaikus joprojām ievērojot ANO Statūtus; tā kā, ņemot vērā valstu savstarpējo un iekšējo konfliktu skaitu Āfrikā, tā ir svarīga atšķirība;

| H. | tā kā NATO ir sniegusi atbalstu ĀS, tostarp AMIS misijai Darfūrā un AMISOM Somālijā, attiecībā uz plānošanu un stratēģiskiem gaisa un jūras pārvadājumu līdzekļiem un Āfrikas rezerves spēku (ASF) spēju veidošanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā NATO ir sniegusi atbalstu ĀS, tostarp AMIS misijai Darfūrā un AMISOM Somālijā, attiecībā uz plānošanu un stratēģiskiem gaisa un jūras pārvadājumu līdzekļiem un Āfrikas rezerves spēku (ASF) spēju veidošanu;

| I. | tā kā krīzēm Āfrikā ir nepieciešama saskaņota globāla atbilde, kas būtu ievērojami plašāka, ietverot ne tikai drošības aspektus; tā kā miers un drošība ir nepieciešams priekšnoteikums attīstībai un visi vietējie un starptautiskie dalībnieki ir uzsvēruši, ka ir vajadzīga cieša koordinācija starp drošības un attīstības politiku; tā kā ir nepieciešama ilgtermiņa perspektīva; tā kā drošības sektora reformai un bijušo kaujinieku atbruņošanai, demobilizācijai un reintegrācijai var būt nozīme, lai sasniegtu stabilitātes un attīstības mērķus; tā kā ANO Miera un drošības koordinācijas birojam un Āfrikas Savienības Pastāvīgajai misijai Briselē ir būtiska loma attiecību veidošanā starp to organizācijām un ES, NATO un valstu vēstniecībām; |
| --- | --- |

I.

tā kā krīzēm Āfrikā ir nepieciešama saskaņota globāla atbilde, kas būtu ievērojami plašāka, ietverot ne tikai drošības aspektus; tā kā miers un drošība ir nepieciešams priekšnoteikums attīstībai un visi vietējie un starptautiskie dalībnieki ir uzsvēruši, ka ir vajadzīga cieša koordinācija starp drošības un attīstības politiku; tā kā ir nepieciešama ilgtermiņa perspektīva; tā kā drošības sektora reformai un bijušo kaujinieku atbruņošanai, demobilizācijai un reintegrācijai var būt nozīme, lai sasniegtu stabilitātes un attīstības mērķus; tā kā ANO Miera un drošības koordinācijas birojam un Āfrikas Savienības Pastāvīgajai misijai Briselē ir būtiska loma attiecību veidošanā starp to organizācijām un ES, NATO un valstu vēstniecībām;

| J. | tā kā primārais mehānisms Eiropas sadarbībai ar ĀS ir Āfrikas Miera nodrošināšanas fonds, kas sākotnēji izveidots 2004. gadā un kas ar dalībvalstu finansēta EAF starpniecību nodrošina apmēram EUR 1,9 miljardus; tā kā 2003. gadā, izveidojot Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu, tā finansēšana, izmantojot EAF līdzekļus, bija paredzēta kā pagaidu risinājums, taču pēc 12 gadiem EAF joprojām ir galvenais Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda finansēšanas avots; tā kā 2007. gadā fonda darbības joma tika paplašināta, iekļaujot vairāk konfliktu novēršanas un pēckonfliktu stabilizācijas pasākumu; tā kā 2014.–2016. gada rīcības programmā ir ņemts vērā ārējais novērtējums un apspriešanās ar dalībvalstīm un ieviesti jauni elementi, lai uzlabotu efektivitāti; tā kā LES 43. pantā ir atsauce uz tā dēvētajiem “Petersbergas Plus” uzdevumiem, kas ietver militārās konsultēšanas un palīdzības uzdevumus, konfliktu novēršanas un miera uzturēšanas uzdevumus, un kaujas spēku uzdevumus krīzes pārvarēšanai, tostarp miera atjaunošanu un stabilizāciju pēc konflikta novēršanas; tā kā 2014. gadā vairāk nekā 90 % no budžeta bija paredzēti MAO, atvēlot 65 % no šā budžeta Āfrikas Savienības misijas Somālijā (AMISOM) personālam; tā kā Āfrikas Savienības un Āfrikas reģionālo ekonomikas kopienu institucionālo spēju stiprināšana ir izšķiroši svarīga MAO un pēckonflikta izlīguma un rehabilitācijas procesu panākumiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā primārais mehānisms Eiropas sadarbībai ar ĀS ir Āfrikas Miera nodrošināšanas fonds, kas sākotnēji izveidots 2004. gadā un kas ar dalībvalstu finansēta EAF starpniecību nodrošina apmēram EUR 1,9 miljardus; tā kā 2003. gadā, izveidojot Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu, tā finansēšana, izmantojot EAF līdzekļus, bija paredzēta kā pagaidu risinājums, taču pēc 12 gadiem EAF joprojām ir galvenais Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda finansēšanas avots; tā kā 2007. gadā fonda darbības joma tika paplašināta, iekļaujot vairāk konfliktu novēršanas un pēckonfliktu stabilizācijas pasākumu; tā kā 2014.–2016. gada rīcības programmā ir ņemts vērā ārējais novērtējums un apspriešanās ar dalībvalstīm un ieviesti jauni elementi, lai uzlabotu efektivitāti; tā kā LES 43. pantā ir atsauce uz tā dēvētajiem “Petersbergas Plus” uzdevumiem, kas ietver militārās konsultēšanas un palīdzības uzdevumus, konfliktu novēršanas un miera uzturēšanas uzdevumus, un kaujas spēku uzdevumus krīzes pārvarēšanai, tostarp miera atjaunošanu un stabilizāciju pēc konflikta novēršanas; tā kā 2014. gadā vairāk nekā 90 % no budžeta bija paredzēti MAO, atvēlot 65 % no šā budžeta Āfrikas Savienības misijas Somālijā (AMISOM) personālam; tā kā Āfrikas Savienības un Āfrikas reģionālo ekonomikas kopienu institucionālo spēju stiprināšana ir izšķiroši svarīga MAO un pēckonflikta izlīguma un rehabilitācijas procesu panākumiem;

| K. | tā kā ES loma ir jāskata kontekstā ar ieguldījumiem, ko MAO sniedz daudzas valstis un organizācijas; tā kā, piemēram, ASV ir pasaulē lielākais finanšu ieguldītājs ANO miera uzturēšanas operācijās un sniedz tiešu atbalstu ĀS ar Āfrikas miera uzturēšanas ātrās reaģēšanas partnerības starpniecību, kā arī aptuveni USD 5 miljardus, lai atbalstītu ANO operācijas Centrālāfrikas Republikā, Mali, Kotdivuārā, Dienvidsudānā un Somālijā; tā kā šos dažādos finansējuma avotus koordinē Āfrikas Savienības Miera un drošības partneru grupa; tā kā Ķīna ir kļuvusi par aktīvu dalībnieci ANO miera uzturēšanas operācijās un Ķīnas un Āfrikas sadarbības forumā ir iekļauta ĀS Komisija; tā kā pēc Etiopijas Indija, Pakistāna un Bangladeša ir tās valstis, kas visvairāk nodrošina personālu ANO miera uzturēšanai; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES loma ir jāskata kontekstā ar ieguldījumiem, ko MAO sniedz daudzas valstis un organizācijas; tā kā, piemēram, ASV ir pasaulē lielākais finanšu ieguldītājs ANO miera uzturēšanas operācijās un sniedz tiešu atbalstu ĀS ar Āfrikas miera uzturēšanas ātrās reaģēšanas partnerības starpniecību, kā arī aptuveni USD 5 miljardus, lai atbalstītu ANO operācijas Centrālāfrikas Republikā, Mali, Kotdivuārā, Dienvidsudānā un Somālijā; tā kā šos dažādos finansējuma avotus koordinē Āfrikas Savienības Miera un drošības partneru grupa; tā kā Ķīna ir kļuvusi par aktīvu dalībnieci ANO miera uzturēšanas operācijās un Ķīnas un Āfrikas sadarbības forumā ir iekļauta ĀS Komisija; tā kā pēc Etiopijas Indija, Pakistāna un Bangladeša ir tās valstis, kas visvairāk nodrošina personālu ANO miera uzturēšanai;

| L. | tā kā Eiropas valstis un pati ES ir būtiski ieguldītāji ANO sistēmā, jo īpaši sniedzot finansiālu atbalstu ANO programmām un projektiem; tā kā Francija, Vācija un Apvienotā Karaliste ir lielākās Eiropas līdzekļu devējas ANO miera uzturēšanas operācijām; tā kā ES dalībvalstis kopā ir lielākais finanšu devējs ANO miera uzturēšanas budžetam, nodrošinot aptuveni 37 %, un tās pašlaik palīdz bruņotajiem spēkiem, kas piedalās deviņās miera uzturēšanas misijās; tā kā turklāt 2014. un 2015. gada ES finanšu saistības, kas paredzētas ĀS, sasniedza EUR 717,9 miljonus un ĀS veica iemaksas tikai EUR 25 miljonu apmērā; tā kā Eiropas valstis nodrošina tikai 5 % no ANO miera uzturēšanas personāla, proti, 5 000 karavīru no aptuveni 92 000 nodarbināto; tomēr ņemot vērā, ka, piemēram, Francija katru gadu apmāca 25 000 afrikāņu karavīrus un turklāt izvieto vairāk nekā 4 000 darbinieku Āfrikas miera uzturēšanas operācijās; |
| --- | --- |

L.

tā kā Eiropas valstis un pati ES ir būtiski ieguldītāji ANO sistēmā, jo īpaši sniedzot finansiālu atbalstu ANO programmām un projektiem; tā kā Francija, Vācija un Apvienotā Karaliste ir lielākās Eiropas līdzekļu devējas ANO miera uzturēšanas operācijām; tā kā ES dalībvalstis kopā ir lielākais finanšu devējs ANO miera uzturēšanas budžetam, nodrošinot aptuveni 37 %, un tās pašlaik palīdz bruņotajiem spēkiem, kas piedalās deviņās miera uzturēšanas misijās; tā kā turklāt 2014. un 2015. gada ES finanšu saistības, kas paredzētas ĀS, sasniedza EUR 717,9 miljonus un ĀS veica iemaksas tikai EUR 25 miljonu apmērā; tā kā Eiropas valstis nodrošina tikai 5 % no ANO miera uzturēšanas personāla, proti, 5 000 karavīru no aptuveni 92 000 nodarbināto; tomēr ņemot vērā, ka, piemēram, Francija katru gadu apmāca 25 000 afrikāņu karavīrus un turklāt izvieto vairāk nekā 4 000 darbinieku Āfrikas miera uzturēšanas operācijās;

| M. | tā kā kājnieku mīnas ir bijis būtisks šķērslis pēckonflikta rehabilitācijai un attīstībai, jo īpaši Āfrikā, un ES pēdējos 20 gados ir iztērējusi aptuveni EUR 1,5 miljardus pasākumiem, lai atbalstītu atmīnēšanu un sniegtu palīdzību mīnu upuriem, kļūstot par lielāko līdzekļu devēju šajā jomā; |
| --- | --- |

M.

tā kā kājnieku mīnas ir bijis būtisks šķērslis pēckonflikta rehabilitācijai un attīstībai, jo īpaši Āfrikā, un ES pēdējos 20 gados ir iztērējusi aptuveni EUR 1,5 miljardus pasākumiem, lai atbalstītu atmīnēšanu un sniegtu palīdzību mīnu upuriem, kļūstot par lielāko līdzekļu devēju šajā jomā;

| N. | tā kā papildus atsevišķu Eiropas valstu lomai ES ir sava nozīme, nodrošinot MAO ar daudzdimensionālām darbībām; tā kā ES sniedz tehnisku un finansiālu atbalstu ĀS un apakšreģionālām organizācijām, jo īpaši, izmantojot Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu, Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu un Eiropas Attīstības fondu; tā kā ES īsteno konsultāciju un apmācības pasākumus KDAP misiju ietvaros, palīdzot stiprināt Āfrikas spējas pārvarēt krīzes; |
| --- | --- |

N.

tā kā papildus atsevišķu Eiropas valstu lomai ES ir sava nozīme, nodrošinot MAO ar daudzdimensionālām darbībām; tā kā ES sniedz tehnisku un finansiālu atbalstu ĀS un apakšreģionālām organizācijām, jo īpaši, izmantojot Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu, Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu un Eiropas Attīstības fondu; tā kā ES īsteno konsultāciju un apmācības pasākumus KDAP misiju ietvaros, palīdzot stiprināt Āfrikas spējas pārvarēt krīzes;

| O. | tā kā piecas ES civilās misijas un četras ES militārās operācijas, kas turpinās Āfrikā, bieži vien darbojas paralēli vai secīgi ar ANO, ĀS vai valsts mēroga pasākumiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā piecas ES civilās misijas un četras ES militārās operācijas, kas turpinās Āfrikā, bieži vien darbojas paralēli vai secīgi ar ANO, ĀS vai valsts mēroga pasākumiem;

| P. | tā kā ES ir apņēmusies palīdzēt stiprināt Āfrikas miera un drošības sistēmu, jo īpaši atbalstot Āfrikas rezerves spēku darbības spējas (ASF); |
| --- | --- |

P.

tā kā ES ir apņēmusies palīdzēt stiprināt Āfrikas miera un drošības sistēmu, jo īpaši atbalstot Āfrikas rezerves spēku darbības spējas (ASF);

| Q. | tā kā Eiropadome pieprasīja ES un tās dalībvalstīm palielināt savu atbalstu partnervalstīm un organizācijām, nodrošinot apmācības, konsultācijas, aprīkojumu un resursus, lai tās arvien vairāk varētu krīzes novērst vai pārvarēt pašas; tā kā ir skaidra nepieciešamība veikt savstarpēji pastiprinošus pasākumus drošības un attīstības jomā, lai sasniegtu šo mērķi; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Eiropadome pieprasīja ES un tās dalībvalstīm palielināt savu atbalstu partnervalstīm un organizācijām, nodrošinot apmācības, konsultācijas, aprīkojumu un resursus, lai tās arvien vairāk varētu krīzes novērst vai pārvarēt pašas; tā kā ir skaidra nepieciešamība veikt savstarpēji pastiprinošus pasākumus drošības un attīstības jomā, lai sasniegtu šo mērķi;

| R. | tā kā ES vajadzētu atbalstīt darbības, ko veic citi dalībnieki, kuri var būt labāk piemēroti konkrēto uzdevumu veikšanai, izvairoties no dublēšanās un palīdzot stiprināt to struktūru darbu, kuras jau ir uz vietas, īpaši dalībvalstis; |
| --- | --- |

R.

tā kā ES vajadzētu atbalstīt darbības, ko veic citi dalībnieki, kuri var būt labāk piemēroti konkrēto uzdevumu veikšanai, izvairoties no dublēšanās un palīdzot stiprināt to struktūru darbu, kuras jau ir uz vietas, īpaši dalībvalstis;

| S. | tā kā LES 41. panta 2. punkts aizliedz no ES budžeta finansēt operācijas, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus, vienlaikus skaidri neizslēdzot ES finansējumu militāriem uzdevumiem, piemēram, miera uzturēšanas operācijām, kurām ir attīstības mērķi; tā kā kopīgi izdevumi ir jāsedz dalībvalstīm saskaņā ar Athena mehānismu; tā kā, kaut gan ES attīstības politikas primārais mērķis ir nabadzības mazināšana un ilgākā laika posmā — tās izskaušana, LESD 209. un 212. pantā nav skaidri izslēgta drošības sektora spēju veidošanas finansēšana; tā kā EAF un Āfrikas Miera nodrošināšanas fondam ir liela nozīme drošības un attīstības saiknes nodrošināšanā kā instrumentiem, kas nav iekļauti ES budžetā; tā kā EAF ir paredzēta prasība, lai plānošana atbilstu oficiālās attīstības palīdzības (OAP) kritērijiem, kuros galvenokārt ir izslēgti ar drošību saistīti izdevumi; tā kā ES strādā pie iespējas izveidot papildu instrumentus, kas paredzēti šai jomai saistībā ar savu iniciatīvu par spēju veidošanu drošības un attīstības atbalstam (CBSD); |
| --- | --- |

S.

tā kā LES 41. panta 2. punkts aizliedz no ES budžeta finansēt operācijas, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus, vienlaikus skaidri neizslēdzot ES finansējumu militāriem uzdevumiem, piemēram, miera uzturēšanas operācijām, kurām ir attīstības mērķi; tā kā kopīgi izdevumi ir jāsedz dalībvalstīm saskaņā ar Athena mehānismu; tā kā, kaut gan ES attīstības politikas primārais mērķis ir nabadzības mazināšana un ilgākā laika posmā — tās izskaušana, LESD 209. un 212. pantā nav skaidri izslēgta drošības sektora spēju veidošanas finansēšana; tā kā EAF un Āfrikas Miera nodrošināšanas fondam ir liela nozīme drošības un attīstības saiknes nodrošināšanā kā instrumentiem, kas nav iekļauti ES budžetā; tā kā EAF ir paredzēta prasība, lai plānošana atbilstu oficiālās attīstības palīdzības (OAP) kritērijiem, kuros galvenokārt ir izslēgti ar drošību saistīti izdevumi; tā kā ES strādā pie iespējas izveidot papildu instrumentus, kas paredzēti šai jomai saistībā ar savu iniciatīvu par spēju veidošanu drošības un attīstības atbalstam (CBSD);

| T. | tā kā ES iesaistīšanās vadošajiem principiem vajadzētu būt attiecīgo valstu vajadzībām un Eiropas drošības interesēm, |
| --- | --- |

T.

tā kā ES iesaistīšanās vadošajiem principiem vajadzētu būt attiecīgo valstu vajadzībām un Eiropas drošības interesēm,

| 1. | uzsver, ka ir vajadzīgas saskaņotas ārējās darbības, kurās izmanto diplomātiskos, drošības un attīstības instrumentus, lai atjaunotu uzticēšanos un risinātu problēmas, kas saistītas ar kariem, iekšējiem konfliktiem, nedrošību, nestabilitāti un pārejas posmu; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka ir vajadzīgas saskaņotas ārējās darbības, kurās izmanto diplomātiskos, drošības un attīstības instrumentus, lai atjaunotu uzticēšanos un risinātu problēmas, kas saistītas ar kariem, iekšējiem konfliktiem, nedrošību, nestabilitāti un pārejas posmu;

| 2. | norāda, ka vairāku ANO sankcionētu misiju izvietošana vienā operāciju norises vietā, iesaistot dažādus dalībniekus un reģionālās organizācijas, arvien lielākā mērā kļūst par mūsdienu miera uzturēšanas operāciju realitāti; uzsver, ka šo sarežģīto partnerību pārvaldība, nedublējot darbu vai misijas, ir būtiska, lai panāktu operāciju sekmīgumu; šajā sakarā prasa izvērtēt un racionalizēt pašreizējās struktūras; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka vairāku ANO sankcionētu misiju izvietošana vienā operāciju norises vietā, iesaistot dažādus dalībniekus un reģionālās organizācijas, arvien lielākā mērā kļūst par mūsdienu miera uzturēšanas operāciju realitāti; uzsver, ka šo sarežģīto partnerību pārvaldība, nedublējot darbu vai misijas, ir būtiska, lai panāktu operāciju sekmīgumu; šajā sakarā prasa izvērtēt un racionalizēt pašreizējās struktūras;

| 3. | uzsver, cik būtiska ir agrīna saziņa un uzlabotas procedūras krīžu apspriešanai ar ANO un ĀS, kā arī citām organizācijām, piemēram, NATO un EDSO; uzsver, ka ir jāuzlabo informācijas apmaiņa, tostarp par misiju plānošanu, īstenošanu un analīzi; atzinīgi vērtē to, ka ir pabeigta un parakstīta ES un ANO administratīvā vienošanās par klasificētas informācijas apmaiņu; atzīst Āfrikas un ES partnerības un ES ĀS politiskā dialoga par mieru un drošību nozīmi; ierosina ĀS, ES un citiem svarīgākajiem dalībniekiem vienoties ar ANO par kopīgu mērķu kopumu Āfrikas drošībai un attīstībai; |
| --- | --- |

3.

uzsver, cik būtiska ir agrīna saziņa un uzlabotas procedūras krīžu apspriešanai ar ANO un ĀS, kā arī citām organizācijām, piemēram, NATO un EDSO; uzsver, ka ir jāuzlabo informācijas apmaiņa, tostarp par misiju plānošanu, īstenošanu un analīzi; atzinīgi vērtē to, ka ir pabeigta un parakstīta ES un ANO administratīvā vienošanās par klasificētas informācijas apmaiņu; atzīst Āfrikas un ES partnerības un ES ĀS politiskā dialoga par mieru un drošību nozīmi; ierosina ĀS, ES un citiem svarīgākajiem dalībniekiem vienoties ar ANO par kopīgu mērķu kopumu Āfrikas drošībai un attīstībai;

| 4. | mudina ES, ņemot vērā šo problēmu mērogu un citu organizāciju un valstu sarežģītos iesaistīšanās apstākļus, censties panākt atbilstošu darba dalīšanu un koncentrēties uz tām jomām, kurās tā var vislabāk dot pievienoto vērtību; norāda, ka vairākas dalībvalstis jau ir iesaistītas operācijās Āfrikā un ka ES var radīt reālu pievienoto vērtību, palielinot atbalstu šīm operācijām; |
| --- | --- |

4.

mudina ES, ņemot vērā šo problēmu mērogu un citu organizāciju un valstu sarežģītos iesaistīšanās apstākļus, censties panākt atbilstošu darba dalīšanu un koncentrēties uz tām jomām, kurās tā var vislabāk dot pievienoto vērtību; norāda, ka vairākas dalībvalstis jau ir iesaistītas operācijās Āfrikā un ka ES var radīt reālu pievienoto vērtību, palielinot atbalstu šīm operācijām;

| 5. | norāda, ka drošības vide kļūst arvien sarežģītāka un ANO un ĀS misijām ir nepieciešama visaptveroša pieeja, saskaņā ar kuru papildus militāro, diplomātisko un attīstības instrumentu izvēršanai citi būtiski faktori ir pamatīgas zināšanas par drošības vidi, apmaiņas ar izlūkdatiem, informāciju un modernām tehnoloģijām, zināšanas par to, kā apkarot terorismu un cīnīties pret noziedzību konflikta un pēckonflikta zonās, kritisko veicinātājfaktoru izvietošana, humānās palīdzības sniegšana un politiskā dialoga atjaunošana, un visos šajos jautājumos Eiropas valstis var palīdzēt; norāda uz darbu, ko šajā jomā ir paveikušas konkrētas dalībvalstis, kā arī citas starptautiskās organizācijas; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka drošības vide kļūst arvien sarežģītāka un ANO un ĀS misijām ir nepieciešama visaptveroša pieeja, saskaņā ar kuru papildus militāro, diplomātisko un attīstības instrumentu izvēršanai citi būtiski faktori ir pamatīgas zināšanas par drošības vidi, apmaiņas ar izlūkdatiem, informāciju un modernām tehnoloģijām, zināšanas par to, kā apkarot terorismu un cīnīties pret noziedzību konflikta un pēckonflikta zonās, kritisko veicinātājfaktoru izvietošana, humānās palīdzības sniegšana un politiskā dialoga atjaunošana, un visos šajos jautājumos Eiropas valstis var palīdzēt; norāda uz darbu, ko šajā jomā ir paveikušas konkrētas dalībvalstis, kā arī citas starptautiskās organizācijas;

| 6. | uzsver, cik liela nozīme ir citiem ES instrumentiem drošības jomā un jo īpaši KDAP misijām un operācijām; atgādina, ka ES iesaistās Āfrikā, lai palīdzētu stabilizēt krīzes skartas valstis, jo īpaši, izmantojot apmācības misijas; uzsver to lomu, kas gan civilajām, gan militārajām KDAP misijām ir attiecībā uz drošības sektora reformu atbalstīšanu un starptautiskas krīžu pārvaldības stratēģijas veicināšanu; |
| --- | --- |

6.

uzsver, cik liela nozīme ir citiem ES instrumentiem drošības jomā un jo īpaši KDAP misijām un operācijām; atgādina, ka ES iesaistās Āfrikā, lai palīdzētu stabilizēt krīzes skartas valstis, jo īpaši, izmantojot apmācības misijas; uzsver to lomu, kas gan civilajām, gan militārajām KDAP misijām ir attiecībā uz drošības sektora reformu atbalstīšanu un starptautiskas krīžu pārvaldības stratēģijas veicināšanu;

| 7. | norāda, ka tas, kā tiek uztverta MAO leģitimitāte, ir tās panākumu atslēga; uzskata, ka ĀS būtu jāpalīdz ar atbalstu un bruņotajiem spēkiem, kur vien iespējams; norāda, ka tas ir svarīgi arī saistībā ar ĀS ilgtermiņa mērķiem panākt, lai tā būtu pašregulējoša; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka tas, kā tiek uztverta MAO leģitimitāte, ir tās panākumu atslēga; uzskata, ka ĀS būtu jāpalīdz ar atbalstu un bruņotajiem spēkiem, kur vien iespējams; norāda, ka tas ir svarīgi arī saistībā ar ĀS ilgtermiņa mērķiem panākt, lai tā būtu pašregulējoša;

| 8. | atzinīgi vērtē to, ka jaunā Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda rīcības programma pievēršas trūkumiem un spēcīgāku uzsvaru liek uz risinājuma stratēģijām, vienmērīgāku sloga sadalīšanu ar Āfrikas valstīm, mērķtiecīgāku atbalstu un uzlabotām lēmumu pieņemšanas procedūrām; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē to, ka jaunā Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda rīcības programma pievēršas trūkumiem un spēcīgāku uzsvaru liek uz risinājuma stratēģijām, vienmērīgāku sloga sadalīšanu ar Āfrikas valstīm, mērķtiecīgāku atbalstu un uzlabotām lēmumu pieņemšanas procedūrām;

| 9. | atzinīgi vērtē ANO un ES stratēģisko partnerību miera uzturēšanā un krīžu pārvaldībā un tās prioritātes 2015.–2018. gadam, par ko vienojās 2015. gada martā; atzīmē KDAP iepriekšējās un pašreizējās misijas, kuru mērķis ir miera uzturēšana, konfliktu novēršana un starptautiskās drošības stiprināšana, un ņem vērā, ka citām organizācijām, tostarp Āfrikas kontinenta un reģionālajām organizācijām un valstīm, kuras atrodas šajā teritorijās, ir svarīga loma; aicina ES turpināt centienus, lai sekmētu dalībvalstu ieguldījumus; atgādina, ka ES ir iesaistījusies tādās krīzes pārvaldības darbībās Āfrikā, kuru mērķis ir miera uzturēšana, konfliktu novēršana un starptautiskās drošības stiprināšana saskaņā ar ANO Statūtiem; atzīmē, ka 2015. gada 28. septembrī valstu vadītāju samitā par miera uzturēšanu tikai 11 no 28 ES dalībvalstīm pauda apņemšanās, turklāt Ķīna apņēmās nodrošināt 8 000 karavīru rezerves spēkus un Kolumbija — 5 000 karavīru; aicina ES dalībvalstis būtiski palielināt militāro un policijas ieguldījumu ANO miera uzturēšanas misijās; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē ANO un ES stratēģisko partnerību miera uzturēšanā un krīžu pārvaldībā un tās prioritātes 2015.–2018. gadam, par ko vienojās 2015. gada martā; atzīmē KDAP iepriekšējās un pašreizējās misijas, kuru mērķis ir miera uzturēšana, konfliktu novēršana un starptautiskās drošības stiprināšana, un ņem vērā, ka citām organizācijām, tostarp Āfrikas kontinenta un reģionālajām organizācijām un valstīm, kuras atrodas šajā teritorijās, ir svarīga loma; aicina ES turpināt centienus, lai sekmētu dalībvalstu ieguldījumus; atgādina, ka ES ir iesaistījusies tādās krīzes pārvaldības darbībās Āfrikā, kuru mērķis ir miera uzturēšana, konfliktu novēršana un starptautiskās drošības stiprināšana saskaņā ar ANO Statūtiem; atzīmē, ka 2015. gada 28. septembrī valstu vadītāju samitā par miera uzturēšanu tikai 11 no 28 ES dalībvalstīm pauda apņemšanās, turklāt Ķīna apņēmās nodrošināt 8 000 karavīru rezerves spēkus un Kolumbija — 5 000 karavīru; aicina ES dalībvalstis būtiski palielināt militāro un policijas ieguldījumu ANO miera uzturēšanas misijās;

| 10. | uzsver, ka nepieciešama ātra Āfrikas reakcija uz krīzēm, un norāda uz būtisko lomu, kas šajā ziņā ir Āfrikas rezerves spēkiem (ASF); uzsver ES ievērojamo ieguldījumu, izmantojot Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu un ĀS finansējumu, lai palīdzētu ĀS stiprināt tās spējas sniegt kolektīvu reakciju uz krīzēm šajā kontinentā; mudina reģionālās organizācijas, piemēram, Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienu (ECOWAS) un Dienvidāfrikas attīstības kopienu (SADC) palielināt centienus saistībā ar ātro reaģēšanu uz krīzēm Āfrikā un papildināt ĀS pūliņus; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka nepieciešama ātra Āfrikas reakcija uz krīzēm, un norāda uz būtisko lomu, kas šajā ziņā ir Āfrikas rezerves spēkiem (ASF); uzsver ES ievērojamo ieguldījumu, izmantojot Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu un ĀS finansējumu, lai palīdzētu ĀS stiprināt tās spējas sniegt kolektīvu reakciju uz krīzēm šajā kontinentā; mudina reģionālās organizācijas, piemēram, Rietumāfrikas valstu ekonomikas kopienu (ECOWAS) un Dienvidāfrikas attīstības kopienu (SADC) palielināt centienus saistībā ar ātro reaģēšanu uz krīzēm Āfrikā un papildināt ĀS pūliņus;

| 11. | tomēr uzsver, ka ir svarīgi vairāk ieguldīt konfliktu novēršanā, ņemot vērā tādus faktorus kā politiskā un reliģiskā radikalizācija, ar vēlēšanām saistītā vardarbība, iedzīvotāju pārvietošana un klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

11.

tomēr uzsver, ka ir svarīgi vairāk ieguldīt konfliktu novēršanā, ņemot vērā tādus faktorus kā politiskā un reliģiskā radikalizācija, ar vēlēšanām saistītā vardarbība, iedzīvotāju pārvietošana un klimata pārmaiņas;

| 12. | atzīst Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda izšķirošo ieguldījumu, attīstot ANO, ES un ĀS partnerības trijotni; uzskata, ka minētais fonds nodrošina gan sākuma punktu, gan arī potenciālu mehānismu, lai izveidotu stiprāku ES un ĀS partnerību, un tas ir pierādījis savu neaizvietojamību, ļaujot ĀS un caur to astoņām reģionālām kopienām (REC) plānot un īstenot savas darbības; uzskata, ka ES iestādēm un dalībvalstīm vajadzētu arī turpmāk būt cieši iesaistītām, lai fonds tiktu pilnībā izmantots, kā arī to, lai ĀS parāda augstāku efektivitātes un pārredzamības līmeni fondu izmantošanā; uzskata, ka Āfrikas Miera nodrošināšanas fondam ir jākoncentrējas uz strukturālo atbalstu, nevis uz Āfrikas bruņoto spēku algu finansēšanu; atzīst, ka tiek izmantoti arī citi finansēšanas mehānismi, taču uzskata, ka, ņemot vērā fonda pievēršanos tikai Āfrikai, kā arī tā skaidros mērķus, tas ir īpaši svarīgs attiecībā uz MAO Āfrikā; uzskata, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijām (PSO), kas veido mieru Āfrikā, ir jādod iespēja paust savu viedokli, īstenojot stratēģiskāku sadarbību ar PSO miera un drošības veidošanā; joprojām saglabā bažas par Āfrikas valstu nepārtrauktajām finansēšanas un politiskās gribas problēmām; atzīmē Padomes 2012. gada 24. septembra secinājumus, kuros teikts, ka būs jāapsver alternatīvas iespējas finansējumam no EAF; |
| --- | --- |

12.

atzīst Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda izšķirošo ieguldījumu, attīstot ANO, ES un ĀS partnerības trijotni; uzskata, ka minētais fonds nodrošina gan sākuma punktu, gan arī potenciālu mehānismu, lai izveidotu stiprāku ES un ĀS partnerību, un tas ir pierādījis savu neaizvietojamību, ļaujot ĀS un caur to astoņām reģionālām kopienām (REC) plānot un īstenot savas darbības; uzskata, ka ES iestādēm un dalībvalstīm vajadzētu arī turpmāk būt cieši iesaistītām, lai fonds tiktu pilnībā izmantots, kā arī to, lai ĀS parāda augstāku efektivitātes un pārredzamības līmeni fondu izmantošanā; uzskata, ka Āfrikas Miera nodrošināšanas fondam ir jākoncentrējas uz strukturālo atbalstu, nevis uz Āfrikas bruņoto spēku algu finansēšanu; atzīst, ka tiek izmantoti arī citi finansēšanas mehānismi, taču uzskata, ka, ņemot vērā fonda pievēršanos tikai Āfrikai, kā arī tā skaidros mērķus, tas ir īpaši svarīgs attiecībā uz MAO Āfrikā; uzskata, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijām (PSO), kas veido mieru Āfrikā, ir jādod iespēja paust savu viedokli, īstenojot stratēģiskāku sadarbību ar PSO miera un drošības veidošanā; joprojām saglabā bažas par Āfrikas valstu nepārtrauktajām finansēšanas un politiskās gribas problēmām; atzīmē Padomes 2012. gada 24. septembra secinājumus, kuros teikts, ka būs jāapsver alternatīvas iespējas finansējumam no EAF;

| 13. | pauž novērojumu, ka Eiropas militārās sadarbības stiprināšana palielinātu efektivitāti un lietderību saistībā ar Eiropas ieguldījumu ANO miera uzturēšanas misijās; |
| --- | --- |

13.

pauž novērojumu, ka Eiropas militārās sadarbības stiprināšana palielinātu efektivitāti un lietderību saistībā ar Eiropas ieguldījumu ANO miera uzturēšanas misijās;

| 14. | ņemot vērā Āfrikas spēju veidošanas svarīgumu, atzinīgi vērtē Amani Africa II mācību sekmīgo veikšanu 2015. gada oktobrī, iesaistot vairāk nekā 6 000 militāro, policijas un civilo dalībnieku, un gaida Āfrikas rezerves spēku (ASF), kuru personāls būs 25 000, gatavības sasniegšanu pēc iespējas drīzāk 2016. gadā; |
| --- | --- |

14.

ņemot vērā Āfrikas spēju veidošanas svarīgumu, atzinīgi vērtē Amani Africa II mācību sekmīgo veikšanu 2015. gada oktobrī, iesaistot vairāk nekā 6 000 militāro, policijas un civilo dalībnieku, un gaida Āfrikas rezerves spēku (ASF), kuru personāls būs 25 000, gatavības sasniegšanu pēc iespējas drīzāk 2016. gadā;

| 15. | aicina ES un tās dalībvalstis, kā arī ar citus starptautiskās sabiedrības dalībniekus palīdzēt ar apmācību, tostarp disciplīnu, aprīkojumu, loģistikas atbalstu, finanšu palīdzību un spēka lietošanas noteikumu (RoE) izstrādi, veicināt un sekmēt Āfrikas valstu pastāvīgu iesaistīšanos ASF; mudina dalībvalstu vēstniecības un ES delegācijas aktīvāk popularizēt ASF Āfrikas galvaspilsētās; uzskata, ka oficiālās attīstības palīdzība (OAP) ir jārestrukturē ESAO sistēmā no miera veidošanas viedokļa; uzskata, ka EAF regula ir jāpārskata, lai paredzētu programmu, kurā iekļauti tādi miera, drošības un tiesiskuma izdevumi, kuriem ir ar attīstību saistīts pamatojums; |
| --- | --- |

15.

aicina ES un tās dalībvalstis, kā arī ar citus starptautiskās sabiedrības dalībniekus palīdzēt ar apmācību, tostarp disciplīnu, aprīkojumu, loģistikas atbalstu, finanšu palīdzību un spēka lietošanas noteikumu (RoE) izstrādi, veicināt un sekmēt Āfrikas valstu pastāvīgu iesaistīšanos ASF; mudina dalībvalstu vēstniecības un ES delegācijas aktīvāk popularizēt ASF Āfrikas galvaspilsētās; uzskata, ka oficiālās attīstības palīdzība (OAP) ir jārestrukturē ESAO sistēmā no miera veidošanas viedokļa; uzskata, ka EAF regula ir jāpārskata, lai paredzētu programmu, kurā iekļauti tādi miera, drošības un tiesiskuma izdevumi, kuriem ir ar attīstību saistīts pamatojums;

| 16. | atzīmē kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misiju nozīmi Āfrikas drošībā, īpaši apmācības un atbalsta misiju nozīmi Āfrikas bruņotajiem spēkiem, un it sevišķi nozīmi, kāda ir Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali), Eiropas Savienības KDAP misijai Mali (EUCAP Sahel Mali) un Eiropas Savienības KDAP misijai Nigērā (EUCAP Sajel Niger), Eiropas Savienības Apmācības misijai Somālijā (EUTM Somalia) un Eiropas Savienības misijai saistībā ar reģiona jūras spēku izveidi Āfrikas ragā (EUCAP Nestor); atzīmē šo misiju sniegto papildu atbalstu citām ANO vadībā īstenotām misijām; aicina ES pastiprināt šo apmācības misiju spējas, īpaši, ļaujot apmācītajiem Āfrikas karavīriem būt uzraudzītiem operāciju laikā un pēc tām; |
| --- | --- |

16.

atzīmē kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misiju nozīmi Āfrikas drošībā, īpaši apmācības un atbalsta misiju nozīmi Āfrikas bruņotajiem spēkiem, un it sevišķi nozīmi, kāda ir Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali), Eiropas Savienības KDAP misijai Mali (EUCAP Sahel Mali) un Eiropas Savienības KDAP misijai Nigērā (EUCAP Sajel Niger), Eiropas Savienības Apmācības misijai Somālijā (EUTM Somalia) un Eiropas Savienības misijai saistībā ar reģiona jūras spēku izveidi Āfrikas ragā (EUCAP Nestor); atzīmē šo misiju sniegto papildu atbalstu citām ANO vadībā īstenotām misijām; aicina ES pastiprināt šo apmācības misiju spējas, īpaši, ļaujot apmācītajiem Āfrikas karavīriem būt uzraudzītiem operāciju laikā un pēc tām;

| 17. | uzstāj, ka ne ES, ne tās dalībvalstīm, atbalstot MAO, nevajadzētu rīkoties izolēti, bet ka tām vajadzētu pilnībā ņemt vērā citu starptautisko dalībnieku ieguldījumus, uzlabot koordināciju ar tiem un atbildes reakcijas ātrumu un koncentrēt centienus uz konkrētām prioritārām valstīm, izmantojot vispiemērotākās un pieredzējušākās dalībvalstis un Āfrikas valstis kā vadošās valstis; uzsver reģionālo ekonomikas kopienu (REC) nozīmi Āfrikas vispārējā drošības sistēmā; atzīmē, ka ES delegācijas varētu sekmēt starptautisko dalībnieku rīcības saskaņošanu; |
| --- | --- |

17.

uzstāj, ka ne ES, ne tās dalībvalstīm, atbalstot MAO, nevajadzētu rīkoties izolēti, bet ka tām vajadzētu pilnībā ņemt vērā citu starptautisko dalībnieku ieguldījumus, uzlabot koordināciju ar tiem un atbildes reakcijas ātrumu un koncentrēt centienus uz konkrētām prioritārām valstīm, izmantojot vispiemērotākās un pieredzējušākās dalībvalstis un Āfrikas valstis kā vadošās valstis; uzsver reģionālo ekonomikas kopienu (REC) nozīmi Āfrikas vispārējā drošības sistēmā; atzīmē, ka ES delegācijas varētu sekmēt starptautisko dalībnieku rīcības saskaņošanu;

| 18. | atbalsta holistisku ES pieeju, kas ir galvenais instruments, lai izmantotu visu ES rīcības potenciālu miera uzturēšanas operācijās un stabilizācijas procesā un lai pielietotu dažāda veida atbalstu ĀS valstu attīstībai; |
| --- | --- |

18.

atbalsta holistisku ES pieeju, kas ir galvenais instruments, lai izmantotu visu ES rīcības potenciālu miera uzturēšanas operācijās un stabilizācijas procesā un lai pielietotu dažāda veida atbalstu ĀS valstu attīstībai;

| 19. | uzsver, ka ES iesaistes Āfrikā prioritātei ir jābūt palīdzībai robežu pārvaldībā; atzīmē, ka caurlaidīgas robežas ir viens no galvenajiem terorisma palielināšanās cēloņiem Āfrikā; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka ES iesaistes Āfrikā prioritātei ir jābūt palīdzībai robežu pārvaldībā; atzīmē, ka caurlaidīgas robežas ir viens no galvenajiem terorisma palielināšanās cēloņiem Āfrikā;

| 20. | atzinīgi vērtē kopīgo paziņojumu par spēju veidošanu un pievienojas Padomei, prasot to nekavējoties īstenot; norāda uz ES potenciālu jo īpaši attiecībā uz tās visaptverošo pieeju, kurā iekļauti civilie un militārie līdzekļi, lai palīdzētu stiprināt drošību nestabilās un konfliktu skartās valstīs un lai nodrošinātu mūsu partneru vajadzības, īpaši militārā atbalsta saņēmēju vajadzības, vienlaikus atkārtoti uzsverot, ka drošība ir attīstības un demokrātijas priekšnoteikums; pauž nožēlu, ka ne Eiropas Komisija, ne arī Padome neinformēja Eiropas Parlamentu par savu novērtējumu attiecībā uz juridiskajām iespējām, lai atbalstītu spēju veidošanu; aicina abas iestādes laikus informēt par to Eiropas Parlamentu; aicina Eiropas Komisiju ierosināt juridisko pamatu atbilstīgi Eiropas 2013. gadā noteiktajiem mērķiem, kas ir izklāstīti iniciatīvā “Nodrošināt un uzlabot”; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē kopīgo paziņojumu par spēju veidošanu un pievienojas Padomei, prasot to nekavējoties īstenot; norāda uz ES potenciālu jo īpaši attiecībā uz tās visaptverošo pieeju, kurā iekļauti civilie un militārie līdzekļi, lai palīdzētu stiprināt drošību nestabilās un konfliktu skartās valstīs un lai nodrošinātu mūsu partneru vajadzības, īpaši militārā atbalsta saņēmēju vajadzības, vienlaikus atkārtoti uzsverot, ka drošība ir attīstības un demokrātijas priekšnoteikums; pauž nožēlu, ka ne Eiropas Komisija, ne arī Padome neinformēja Eiropas Parlamentu par savu novērtējumu attiecībā uz juridiskajām iespējām, lai atbalstītu spēju veidošanu; aicina abas iestādes laikus informēt par to Eiropas Parlamentu; aicina Eiropas Komisiju ierosināt juridisko pamatu atbilstīgi Eiropas 2013. gadā noteiktajiem mērķiem, kas ir izklāstīti iniciatīvā “Nodrošināt un uzlabot”;

| 21. | norāda, ka Padomes Juridiskā dienesta 2015. gada 7. decembra dokumentā “Spēju palielināšana, atbalstot drošību un attīstību — juridiski jautājumi” piedāvātas pārdomas par veidiem, kā finansēt Āfrikas valstu militāro aprīkojumu; aicina Padomi turpināt šo diskusiju; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka Padomes Juridiskā dienesta 2015. gada 7. decembra dokumentā “Spēju palielināšana, atbalstot drošību un attīstību — juridiski jautājumi” piedāvātas pārdomas par veidiem, kā finansēt Āfrikas valstu militāro aprīkojumu; aicina Padomi turpināt šo diskusiju;

| 22. | atzinīgi vērtē pozitīvās atbildes, ko saņēma Francija pēc 42. panta 7. punkta aktivizācijas; ļoti atzinīgi vērtē atkārtotu Eiropas bruņoto spēku iesaistīšanos Āfrikā; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē pozitīvās atbildes, ko saņēma Francija pēc 42. panta 7. punkta aktivizācijas; ļoti atzinīgi vērtē atkārtotu Eiropas bruņoto spēku iesaistīšanos Āfrikā;

| 23. | atzīst, ka problēma bieži vien ir nevis finansējuma trūkums, bet gan tas, kā līdzekļi tiek izlietoti un kādi citi resursi tiek izmantoti; atzīmē, ka Revīzijas palātas ieteikumi attiecībā uz ES fondiem nav pilnībā īstenoti; prasa regulāri pārbaudīt to, kā valstu valdību finansējums tiek izlietots ar ES un ANO starpniecību; uzskata, ka ir ļoti būtiski finansējumu izmantot efektīvi, ņemot vērā finansējuma ierobežoto apjomu un milzīgā mēroga problēmas, ko nākas risināt; uzskata, ka pārskatatbildība ir būtiska šī procesa daļa un ka tā arī palīdz novērst Āfrikā plaši izplatīto korupciju; prasa veikt pilnīgāku un pārredzamāku novērtēšanu ES atbalstītajām MAO; atbalsta tādas iniciatīvas kā Békou trasta fonds, kas darbojas Centrālāfrikas Republikā un kura mērķis ir apkopot Eiropas ar attīstību saistītus resursus, specializētās zināšanas un spējas, lai pārvarētu starptautiskās rīcības sadrumstalotību un neefektivitāti valsts atjaunošanā; aicina ES instrumentiem sistemātiskāk veikt kopīgu plānošanu; |
| --- | --- |

23.

atzīst, ka problēma bieži vien ir nevis finansējuma trūkums, bet gan tas, kā līdzekļi tiek izlietoti un kādi citi resursi tiek izmantoti; atzīmē, ka Revīzijas palātas ieteikumi attiecībā uz ES fondiem nav pilnībā īstenoti; prasa regulāri pārbaudīt to, kā valstu valdību finansējums tiek izlietots ar ES un ANO starpniecību; uzskata, ka ir ļoti būtiski finansējumu izmantot efektīvi, ņemot vērā finansējuma ierobežoto apjomu un milzīgā mēroga problēmas, ko nākas risināt; uzskata, ka pārskatatbildība ir būtiska šī procesa daļa un ka tā arī palīdz novērst Āfrikā plaši izplatīto korupciju; prasa veikt pilnīgāku un pārredzamāku novērtēšanu ES atbalstītajām MAO; atbalsta tādas iniciatīvas kā Békou trasta fonds, kas darbojas Centrālāfrikas Republikā un kura mērķis ir apkopot Eiropas ar attīstību saistītus resursus, specializētās zināšanas un spējas, lai pārvarētu starptautiskās rīcības sadrumstalotību un neefektivitāti valsts atjaunošanā; aicina ES instrumentiem sistemātiskāk veikt kopīgu plānošanu;

| 24. | atzīmē 2015. gada 15. maija ANO Novērtējuma ziņojumu par izpildi un koriģējošo atbalstu saistībā ar seksuālu izmantošanu un vardarbību, ko miera uzturēšanas operācijās veicis ANO vai ar to saistīts personāls; uzskata, ka ĀS, ANO, ES un tās dalībvalstīm ir jāīsteno stingra uzraudzība attiecībā uz krimināllietām un mudina īstenot visstingrākās disciplinārās un tiesiskās procedūras un darīt visu iespējamo, lai novērstu šādus kriminālnoziegumus; turklāt iesaka nodrošināt pienācīgu miera uzturēšanas operāciju personāla apmācību un izglītību un uzskata, ka sieviešu dzimuma darbinieku un dzimumu jautājumu padomnieku iecelšana palīdzētu pārvarēt kultūras stereotipus un samazināt seksuālās vardarbības gadījumus; |
| --- | --- |

24.

atzīmē 2015. gada 15. maija ANO Novērtējuma ziņojumu par izpildi un koriģējošo atbalstu saistībā ar seksuālu izmantošanu un vardarbību, ko miera uzturēšanas operācijās veicis ANO vai ar to saistīts personāls; uzskata, ka ĀS, ANO, ES un tās dalībvalstīm ir jāīsteno stingra uzraudzība attiecībā uz krimināllietām un mudina īstenot visstingrākās disciplinārās un tiesiskās procedūras un darīt visu iespējamo, lai novērstu šādus kriminālnoziegumus; turklāt iesaka nodrošināt pienācīgu miera uzturēšanas operāciju personāla apmācību un izglītību un uzskata, ka sieviešu dzimuma darbinieku un dzimumu jautājumu padomnieku iecelšana palīdzētu pārvarēt kultūras stereotipus un samazināt seksuālās vardarbības gadījumus;

| 25. | prasa ES un ANO īstenot saskaņotus centienus attiecībā uz spēju veidošanu; uzskata, ka pašreizējā finansēšanas programma nav ilgtspējīga un ka uz Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu būtu jāattiecina nosacījumi, lai mudinātu ĀS palielināt savus ieguldījumus MAO; |
| --- | --- |

25.

prasa ES un ANO īstenot saskaņotus centienus attiecībā uz spēju veidošanu; uzskata, ka pašreizējā finansēšanas programma nav ilgtspējīga un ka uz Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu būtu jāattiecina nosacījumi, lai mudinātu ĀS palielināt savus ieguldījumus MAO;

| 26. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomes priekšsēdētājam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, ĀS Komisijas priekšsēdētājai, Panāfrikas parlamenta priekšsēdētājam, NATO ģenerālsekretāram un NATO Parlamentārās asamblejas priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

26.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomes priekšsēdētājam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, ĀS Komisijas priekšsēdētājai, Panāfrikas parlamenta priekšsēdētājam, NATO ģenerālsekretāram un NATO Parlamentārās asamblejas priekšsēdētājam.

---

(1)  S/2015/229.

(2)  JOIN(2015)0017.

(3)  A/70/95–S/2015/446.

(4)  Padomes dokuments 11216/12.

(5)  EĀDD(2015)458, Padomes dokuments 7632/15.

(6)  Padomes dokuments 7204/08.

(7)  Padomes dokuments 8370/14.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0403.

(9)  OV C 99 E, 3.4.2012., 56. lpp..

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/40 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/40

---

P8_TA(2016)0250

Negodīga tirdzniecības prakse pārtikas piegādes ķēdē

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūcija par negodīgu tirdzniecības praksi pārtikas piegādes ķēdē (2015/2065(INI))

(2018/C 086/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 15. jūlija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Negodīgas tirdzniecības prakses novēršana uzņēmumu savstarpējā pārtikas apgādes ķēdē” (COM(2014)0472), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 15. jūlija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Negodīgas tirdzniecības prakses novēršana uzņēmumu savstarpējā pārtikas apgādes ķēdē” (COM(2014)0472),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par uzņēmumu savstarpēju negodīgu tirdzniecības praksi pārtikas apgādes ķēdē (COM(2016)0032), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par uzņēmumu savstarpēju negodīgu tirdzniecības praksi pārtikas apgādes ķēdē (COM(2016)0032),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 28. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Labāka pārtikas apgādes ķēdes darbība Eiropā” (COM(2009)0591), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 28. oktobra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Labāka pārtikas apgādes ķēdes darbība Eiropā” (COM(2009)0591),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 31. janvāra Zaļo grāmatu par negodīgu tirdzniecības praksi uzņēmumu savstarpējās attiecībās pārtikas un nepārtikas preču apgādes ķēdē Eiropā (COM(2013)0037), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 31. janvāra Zaļo grāmatu par negodīgu tirdzniecības praksi uzņēmumu savstarpējās attiecībās pārtikas un nepārtikas preču apgādes ķēdē Eiropā (COM(2013)0037),

| — | ņemot vērā 2008. gada 19. februāra rakstisko deklarāciju Nr. 0088/2007 par izpēti saistībā ar Eiropas Savienības tirgū darbojošos lielveikalu ļaunprātīgu varas izmantošanu un tās novēršanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 19. februāra rakstisko deklarāciju Nr. 0088/2007 par izpēti saistībā ar Eiropas Savienības tirgū darbojošos lielveikalu ļaunprātīgu varas izmantošanu un tās novēršanu (1),

| — | ņemot vērā savu 2010. gada 7. septembra rezolūciju par taisnīgiem ienākumiem lauksaimniekiem: labāku pārtikas apgādes ķēdes darbība Eiropā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2010. gada 7. septembra rezolūciju par taisnīgiem ienākumiem lauksaimniekiem: labāku pārtikas apgādes ķēdes darbība Eiropā (2),

| — | ņemot vērā savu 2012. gada 19. janvāra rezolūciju par nepilnībām pārtikas apgādes ķēdē (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2012. gada 19. janvāra rezolūciju par nepilnībām pārtikas apgādes ķēdē (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 12. novembra atzinumu par Komisijas Zaļo grāmatu par negodīgu tirdzniecības praksi uzņēmumu savstarpējās attiecībās pārtikas un nepārtikas preču apgādes ķēdē Eiropā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 12. novembra atzinumu par Komisijas Zaļo grāmatu par negodīgu tirdzniecības praksi uzņēmumu savstarpējās attiecībās pārtikas un nepārtikas preču apgādes ķēdē Eiropā,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par lielās mazumtirdzniecības nozari — tendencēm un ietekmi uz lauksaimniekiem un patērētājiem (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par lielās mazumtirdzniecības nozari — tendencēm un ietekmi uz lauksaimniekiem un patērētājiem (4),

| — | ņemot vērā savu 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par ikgadējo ziņojumu par ES konkurences politiku (5), jo īpaši tās 104. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par ikgadējo ziņojumu par ES konkurences politiku (5), jo īpaši tās 104. punktu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 30. jūlija lēmumu, ar ko izveido Augsta līmeņa forumu par pārtikas apgādes ķēdes darbības uzlabošanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 30. jūlija lēmumu, ar ko izveido Augsta līmeņa forumu par pārtikas apgādes ķēdes darbības uzlabošanu (6),

| — | ņemot vērā savu 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par efektīvāku un taisnīgāku mazumtirdzniecības tirgu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par efektīvāku un taisnīgāku mazumtirdzniecības tirgu (7),

| — | ņemot vērā 2016. gada janvāra pētījumu “Pārtikas piegādes ķēdes vertikālo attiecību labas prakses principu īstenošanas uzraudzība”, ko Komisijas uzdevumā sagatavojis uzņēmums “Areté srl”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada janvāra pētījumu “Pārtikas piegādes ķēdes vertikālo attiecību labas prakses principu īstenošanas uzraudzība”, ko Komisijas uzdevumā sagatavojis uzņēmums “Areté srl”,

| — | ņemot vērā savu 2013. gada 11. decembra rezolūciju par rīcības plānu Eiropas mazumtirdzniecības nozarē — ieguvums visām iesaistītajām pusēm (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2013. gada 11. decembra rezolūciju par rīcības plānu Eiropas mazumtirdzniecības nozarē — ieguvums visām iesaistītajām pusēm (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/114/EK par maldinošu un salīdzinošu reklāmu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/114/EK par maldinošu un salīdzinošu reklāmu (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Direktīvu 2011/7/ES par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Direktīvu 2011/7/ES par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem (11),

| — | ņemot vērā Apvienotās Karalistes pārtikas tirgus tiesneša (UK Groceries Code Adjudicator) 2016. gada 26. janvāra izmeklēšanu “Tesco plc” lietā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienotās Karalistes pārtikas tirgus tiesneša (UK Groceries Code Adjudicator) 2016. gada 26. janvāra izmeklēšanu “Tesco plc” lietā,

| — | ņemot vērā Padomes 1993. gada 5. aprīļa Direktīvu 93/13/EEK par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos (12); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1993. gada 5. aprīļa Direktīvu 93/13/EEK par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos (12);

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 14. marta Regulu (ES) Nr. 261/2012, ar ko attiecībā uz līgumattiecībām piena un piena produktu nozarē groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 14. marta Regulu (ES) Nr. 261/2012, ar ko attiecībā uz līgumattiecībām piena un piena produktu nozarē groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (13),

| — | ņemot vērā piegādes ķēdes iniciatīvas 2015. gada jūlija progresa ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piegādes ķēdes iniciatīvas 2015. gada jūlija progresa ziņojumu,

| — | ņemot vērā starptautiskās organizācijas “Consumers International” 2012. gada ziņojumu “The relationship between supermarkets and suppliers: what are the implications for consumers?” [Lielveikalu un piegādātāju attiecības — kā tās ietekmē patērētājus?], |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautiskās organizācijas “Consumers International” 2012. gada ziņojumu “The relationship between supermarkets and suppliers: what are the implications for consumers?” [Lielveikalu un piegādātāju attiecības — kā tās ietekmē patērētājus?],

| — | ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) izstrādāto pārtikas un lauksaimniecības sistēmu ilgtspējības novērtējuma (SAFA) vispārējo satvaru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) izstrādāto pārtikas un lauksaimniecības sistēmu ilgtspējības novērtējuma (SAFA) vispārējo satvaru,

| — | ņemot vērā ārkārtīgi kritisko situāciju, ar kādu saskaras lauksaimnieki un lauksaimniecības kooperatīvi, īpaši piena, cūkgaļas, liellopu gaļas, augļu un dārzeņu, kā arī graudaugu nozarē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ārkārtīgi kritisko situāciju, ar kādu saskaras lauksaimnieki un lauksaimniecības kooperatīvi, īpaši piena, cūkgaļas, liellopu gaļas, augļu un dārzeņu, kā arī graudaugu nozarē,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A8-0173/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A8-0173/2016),

| A. | tā kā negodīga tirdzniecības prakse (NTP) ir nopietna problēma daudzās ekonomikas nozarēs; tā kā Komisijas 2016. gada 29. janvāra ziņojumā par uzņēmumu savstarpēju negodīgu tirdzniecības praksi pārtikas apgādes ķēdē (COM(2016)0032) apstiprināts, ka šāda prakse var notikt jebkurā ķēdes posmā; tā kā šī problēma ir īpaši pamanāma pārtikas piegādes ķēdē un tā negatīvi ietekmē vājāko šīs ķēdes posmu; tā kā šīs problēmas esamību apstiprina visi pārtikas piegādes ķēdes dalībnieki un daudzas valstu konkurences iestādes; tā kā Komisija, Parlaments un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ne reizi vien ir pievērsuši uzmanību negodīgas tirdzniecības prakses problēmai; |
| --- | --- |

A.

tā kā negodīga tirdzniecības prakse (NTP) ir nopietna problēma daudzās ekonomikas nozarēs; tā kā Komisijas 2016. gada 29. janvāra ziņojumā par uzņēmumu savstarpēju negodīgu tirdzniecības praksi pārtikas apgādes ķēdē (COM(2016)0032) apstiprināts, ka šāda prakse var notikt jebkurā ķēdes posmā; tā kā šī problēma ir īpaši pamanāma pārtikas piegādes ķēdē un tā negatīvi ietekmē vājāko šīs ķēdes posmu; tā kā šīs problēmas esamību apstiprina visi pārtikas piegādes ķēdes dalībnieki un daudzas valstu konkurences iestādes; tā kā Komisija, Parlaments un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ne reizi vien ir pievērsuši uzmanību negodīgas tirdzniecības prakses problēmai;

| B. | tā kā pārtikas piegādes ķēdes “negodīgumam” ir grūti piemērot spēkā esošos konkurences noteikumus, jo pašreizējie instrumenti ir efektīvi tikai attiecībā uz atsevišķām pret konkurenci vērstas rīcības izpausmēm; |
| --- | --- |

B.

tā kā pārtikas piegādes ķēdes “negodīgumam” ir grūti piemērot spēkā esošos konkurences noteikumus, jo pašreizējie instrumenti ir efektīvi tikai attiecībā uz atsevišķām pret konkurenci vērstas rīcības izpausmēm;

| C. | tā kā Eiropas Savienības pārtikas piegādes ķēde ir apjomīga un stratēģiski nozīmīga; tā kā ES tajā strādā vairāk nekā 47 miljoni cilvēku un tā nodrošina aptuveni 7 % no visas ES līmenī nodrošinātās pievienotās vērtības, un kopējā ar pārtikas produktu mazumtirdzniecību saistītā ES tirgus vērtība ir EUR 1,05 miljardi; tā kā mazumtirdzniecības pakalpojumu nozare nodrošina 4,3 % no ES IKP un tajā darbojas 17 % no visiem ES MVU (14); tā kā pārtikas un dzērienu ražošanas nozares uzņēmumi 99,1 % gadījumos ir MVU un mikrouzņēmumi; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Savienības pārtikas piegādes ķēde ir apjomīga un stratēģiski nozīmīga; tā kā ES tajā strādā vairāk nekā 47 miljoni cilvēku un tā nodrošina aptuveni 7 % no visas ES līmenī nodrošinātās pievienotās vērtības, un kopējā ar pārtikas produktu mazumtirdzniecību saistītā ES tirgus vērtība ir EUR 1,05 miljardi; tā kā mazumtirdzniecības pakalpojumu nozare nodrošina 4,3 % no ES IKP un tajā darbojas 17 % no visiem ES MVU (14); tā kā pārtikas un dzērienu ražošanas nozares uzņēmumi 99,1 % gadījumos ir MVU un mikrouzņēmumi;

| D. | tā kā vienotais tirgus ir devis būtisku labumu pārtikas piegādes ķēdes dalībniekiem un pārtikas produktu tirdzniecībai arvien biežāk piemīt izteikta pārrobežu dimensija, un tai ir īpaša nozīme iekšējā tirgus darbībā; tā kā pārrobežu tirdzniecība starp Eiropas Savienības dalībvalstīm ir 20 % no kopējā ES pārtikas un dzērienu ražošanas apjoma; tā kā 70 % no visa dalībvalstu pārtikas produktu eksporta ir paredzēti citām Eiropas Savienības dalībvalstīm; |
| --- | --- |

D.

tā kā vienotais tirgus ir devis būtisku labumu pārtikas piegādes ķēdes dalībniekiem un pārtikas produktu tirdzniecībai arvien biežāk piemīt izteikta pārrobežu dimensija, un tai ir īpaša nozīme iekšējā tirgus darbībā; tā kā pārrobežu tirdzniecība starp Eiropas Savienības dalībvalstīm ir 20 % no kopējā ES pārtikas un dzērienu ražošanas apjoma; tā kā 70 % no visa dalībvalstu pārtikas produktu eksporta ir paredzēti citām Eiropas Savienības dalībvalstīm;

| E. | tā kā pēdējos gados ir notikušas būtiskas strukturālās izmaiņas uzņēmumu savstarpējās attiecībās pārtikas piegādes ķēdē, koncentrējot un pārrobežu kontekstā vertikāli integrējot ražošanas nozares uzņēmumus, jo īpaši pārstrādes un mazumtirdzniecības nozarē, kā arī uzņēmumus, kas strādā posmā pirms ražošanas; |
| --- | --- |

E.

tā kā pēdējos gados ir notikušas būtiskas strukturālās izmaiņas uzņēmumu savstarpējās attiecībās pārtikas piegādes ķēdē, koncentrējot un pārrobežu kontekstā vertikāli integrējot ražošanas nozares uzņēmumus, jo īpaši pārstrādes un mazumtirdzniecības nozarē, kā arī uzņēmumus, kas strādā posmā pirms ražošanas;

| F. | tā kā pārtikas piegādes ķēdes dalībnieki ir ziņojuši par negodīgu tirdzniecības praksi, kas galvenokārt ir šāda:






  — | novēloti maksājumi; |
| --- | --- | --- |

F.

tā kā pārtikas piegādes ķēdes dalībnieki ir ziņojuši par negodīgu tirdzniecības praksi, kas galvenokārt ir šāda:

—

novēloti maksājumi;

| — | ierobežota piekļuve tirgum; |
| --- | --- |

—

ierobežota piekļuve tirgum;

| — | vienpusējas līguma izmaiņas vai līguma izmaiņas ar atpakaļejošu spēku; |
| --- | --- |

—

vienpusējas līguma izmaiņas vai līguma izmaiņas ar atpakaļejošu spēku;

| — | atteikšanās sniegt pietiekami sīku informāciju par līguma noteikumiem vai neviennozīmīga šo noteikumu formulēšana; |
| --- | --- |

—

atteikšanās sniegt pietiekami sīku informāciju par līguma noteikumiem vai neviennozīmīga šo noteikumu formulēšana;

| — | atteikšanās slēgt rakstisku līgumu; |
| --- | --- |

—

atteikšanās slēgt rakstisku līgumu;

| — | līguma pēkšņa un nepamatota laušana; |
| --- | --- |

—

līguma pēkšņa un nepamatota laušana;

| — | komercriska netaisnīga pārnese; |
| --- | --- |

—

komercriska netaisnīga pārnese;

| — | maksājumu pieprasīšana par precēm vai pakalpojumiem, kuriem vienam no līgumslēdzējiem nav vērtības; |
| --- | --- |

—

maksājumu pieprasīšana par precēm vai pakalpojumiem, kuriem vienam no līgumslēdzējiem nav vērtības;

| — | maksas pieprasīšana par fiktīviem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

—

maksas pieprasīšana par fiktīviem pakalpojumiem;

| — | pārvadāšanas un uzglabāšanas izmaksu pārnese uz piegādātājiem; |
| --- | --- |

—

pārvadāšanas un uzglabāšanas izmaksu pārnese uz piegādātājiem;

| — | piespiedu iesaistīšana noieta veicināšanas pasākumos, maksas par preču izvietošanu labāk pamanāmās vietās veikalos un citas papildmaksas pieprasīšana; |
| --- | --- |

—

piespiedu iesaistīšana noieta veicināšanas pasākumos, maksas par preču izvietošanu labāk pamanāmās vietās veikalos un citas papildmaksas pieprasīšana;

| — | pārdošanas vietās īstenoto preču noieta veicināšanas pasākumu izmaksu pārnese uz piegādātājiem; |
| --- | --- |

—

pārdošanas vietās īstenoto preču noieta veicināšanas pasākumu izmaksu pārnese uz piegādātājiem;

| — | vienpusēja prasība par nepārdotās preces beznosacījumu atdošanu atpakaļ; |
| --- | --- |

—

vienpusēja prasība par nepārdotās preces beznosacījumu atdošanu atpakaļ;

| — | spiediena izdarīšana nolūkā panākt cenu samazināšanu; |
| --- | --- |

—

spiediena izdarīšana nolūkā panākt cenu samazināšanu;

| — | liegums tirdzniecības partneriem veikt iepirkumus no citām dalībvalstīm (teritoriāli piegādes ierobežojumi); |
| --- | --- |

—

liegums tirdzniecības partneriem veikt iepirkumus no citām dalībvalstīm (teritoriāli piegādes ierobežojumi);

| G. | tā kā nav iespējams apturēt jau uzsāktu lauksaimniecisko ražošanu un tās produkti ātri bojājas, lauksaimnieki ir īpaši neaizsargāti pret negodīgu tirdzniecības praksi pārtikas piegādes ķēdē; |
| --- | --- |

G.

tā kā nav iespējams apturēt jau uzsāktu lauksaimniecisko ražošanu un tās produkti ātri bojājas, lauksaimnieki ir īpaši neaizsargāti pret negodīgu tirdzniecības praksi pārtikas piegādes ķēdē;

| H. | tā kā ražotāji dažkārt strādā ar zaudējumiem, jo rezultāts sarunās ar citiem pārtikas piegādes ķēdes dalībniekiem, piemēram, par nocenošanu vai atlaidēm lielveikalos, ir ražotājiem nelabvēlīgs; |
| --- | --- |

H.

tā kā ražotāji dažkārt strādā ar zaudējumiem, jo rezultāts sarunās ar citiem pārtikas piegādes ķēdes dalībniekiem, piemēram, par nocenošanu vai atlaidēm lielveikalos, ir ražotājiem nelabvēlīgs;

| I. | tā kā negodīga tirdzniecības prakse rodas nevienlīdzīgās tirdzniecības attiecībās starp darījuma partneriem pārtikas piegādes ķēdē, kas pieaugošās tirgus ietekmes koncentrēšanās dēļ ir nelielas daudznacionālu uzņēmumu grupas rokās, un tā kā šīs atšķirības kaitē maziem un vidējiem ražotājiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā negodīga tirdzniecības prakse rodas nevienlīdzīgās tirdzniecības attiecībās starp darījuma partneriem pārtikas piegādes ķēdē, kas pieaugošās tirgus ietekmes koncentrēšanās dēļ ir nelielas daudznacionālu uzņēmumu grupas rokās, un tā kā šīs atšķirības kaitē maziem un vidējiem ražotājiem;

| J. | tā kā negodīga tirdzniecības prakse var negatīvi ietekmēt uzņēmumus pārtikas piegādes ķēdē, jo īpaši lauksaimniekus un MVU, kas savukārt var izpausties kā nelabvēlīga ietekme uz visu ES ekonomiku, kā arī uz galapatērētājiem, ierobežojot produktu izvēles iespējas un piekļuvi jauniem un novatoriskiem produktiem; tā kā negodīga tirdzniecības prakse var ietekmēt uzņēmumu sarunas par cenām, atturēt no pārrobežu tirdzniecības ES un var traucēt pareizai iekšējā tirgus darbībai; tā kā negodīgas prakses ietekmē uzņēmumi jo īpaši var ierobežot investīcijas un inovācijas, tostarp vides aizsardzības, darba apstākļu vai dzīvnieku labturības jomās, ņemot vērā ienākumu samazināšanos un nenoteiktību, un tas var novest pie tā, ka uzņēmumi beidz savu ražošanas, pārstrādes vai tirdzniecības darbību; |
| --- | --- |

J.

tā kā negodīga tirdzniecības prakse var negatīvi ietekmēt uzņēmumus pārtikas piegādes ķēdē, jo īpaši lauksaimniekus un MVU, kas savukārt var izpausties kā nelabvēlīga ietekme uz visu ES ekonomiku, kā arī uz galapatērētājiem, ierobežojot produktu izvēles iespējas un piekļuvi jauniem un novatoriskiem produktiem; tā kā negodīga tirdzniecības prakse var ietekmēt uzņēmumu sarunas par cenām, atturēt no pārrobežu tirdzniecības ES un var traucēt pareizai iekšējā tirgus darbībai; tā kā negodīgas prakses ietekmē uzņēmumi jo īpaši var ierobežot investīcijas un inovācijas, tostarp vides aizsardzības, darba apstākļu vai dzīvnieku labturības jomās, ņemot vērā ienākumu samazināšanos un nenoteiktību, un tas var novest pie tā, ka uzņēmumi beidz savu ražošanas, pārstrādes vai tirdzniecības darbību;

| K. | tā kā negodīga tirdzniecības prakse rada šķēršļus iekšējā tirgus attīstībai un vienmērīgai darbībai un var nopietni kaitēt tirgus pareizai darbībai; |
| --- | --- |

K.

tā kā negodīga tirdzniecības prakse rada šķēršļus iekšējā tirgus attīstībai un vienmērīgai darbībai un var nopietni kaitēt tirgus pareizai darbībai;

| L. | tā kā negodīgas tirdzniecības prakses dēļ tiem uzņēmumiem, kam ir mazāka spēja panākt izdevīgus nosacījumus, var rasties pārmērīgas izmaksas vai mazāki ieņēmumi par plānotajiem, un tā var novest pie pārprodukcijas un pārtikas izšķērdēšanas; |
| --- | --- |

L.

tā kā negodīgas tirdzniecības prakses dēļ tiem uzņēmumiem, kam ir mazāka spēja panākt izdevīgus nosacījumus, var rasties pārmērīgas izmaksas vai mazāki ieņēmumi par plānotajiem, un tā var novest pie pārprodukcijas un pārtikas izšķērdēšanas;

| M. | tā kā ir iespēja, ka negodīgas tirdzniecības prakses dēļ patērētāji turpmāk saskarsies ar to, ka samazinās produktu daudzveidība, kultūras mantojums un mazumtirdzniecības veikalu skaits; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir iespēja, ka negodīgas tirdzniecības prakses dēļ patērētāji turpmāk saskarsies ar to, ka samazinās produktu daudzveidība, kultūras mantojums un mazumtirdzniecības veikalu skaits;

| N. | tā kā negodīga prakse īpaši apdraud MVU un mikrouzņēmumus, kuru īpatsvars ES tautsaimniecības struktūrā pārsniedz 90 % un kuri vairāk nekā lielie uzņēmumi izjūt negodīgas prakses sekas, kas negatīvi ietekmē MVU spēju noturēties tirgū, veikt jaunus ieguldījumus produktu izstrādē un tehnoloģijās, kā arī inovācijā, tostarp paplašināt pārrobežu darbību iekšējā tirgū; tā kā MVU nav motivēti iesaistīties tirdzniecības attiecībās, jo pastāv risks, ka pret tiem tiks vērsta negodīga tirdzniecības prakse; |
| --- | --- |

N.

tā kā negodīga prakse īpaši apdraud MVU un mikrouzņēmumus, kuru īpatsvars ES tautsaimniecības struktūrā pārsniedz 90 % un kuri vairāk nekā lielie uzņēmumi izjūt negodīgas prakses sekas, kas negatīvi ietekmē MVU spēju noturēties tirgū, veikt jaunus ieguldījumus produktu izstrādē un tehnoloģijās, kā arī inovācijā, tostarp paplašināt pārrobežu darbību iekšējā tirgū; tā kā MVU nav motivēti iesaistīties tirdzniecības attiecībās, jo pastāv risks, ka pret tiem tiks vērsta negodīga tirdzniecības prakse;

| O. | tā kā negodīga tirdzniecības prakse ir vērojama ne tikai pārtikas piegādes ķēdē, bet tikpat bieži arī tādās nepārtikas preču piegādes ķēdes nozarēs kā apģērbu rūpniecība vai automobiļu rūpniecība; |
| --- | --- |

O.

tā kā negodīga tirdzniecības prakse ir vērojama ne tikai pārtikas piegādes ķēdē, bet tikpat bieži arī tādās nepārtikas preču piegādes ķēdes nozarēs kā apģērbu rūpniecība vai automobiļu rūpniecība;

| P. | tā kā daudzas dalībvalstis ir veikušas pasākumus ar mērķi novērst negodīgu tirdzniecības praksi un šajā nolūkā izmantojušas dažādas metodes, atsevišķos gadījumos pielietojot brīvprātīgus un pašregulējošus mehānismus, bet citos gadījumos — ieviešot attiecīgus valsts noteikumus; tā kā tas ir radījis lielas atšķirības un dažādību valstu līmenī attiecībā uz tiesību aizsardzības līmeni, būtību un veidu; tā kā dažas valstis nav veikušas nekādus pasākumus šajā jomā; |
| --- | --- |

P.

tā kā daudzas dalībvalstis ir veikušas pasākumus ar mērķi novērst negodīgu tirdzniecības praksi un šajā nolūkā izmantojušas dažādas metodes, atsevišķos gadījumos pielietojot brīvprātīgus un pašregulējošus mehānismus, bet citos gadījumos — ieviešot attiecīgus valsts noteikumus; tā kā tas ir radījis lielas atšķirības un dažādību valstu līmenī attiecībā uz tiesību aizsardzības līmeni, būtību un veidu; tā kā dažas valstis nav veikušas nekādus pasākumus šajā jomā;

| Q. | tā kā dažas dalībvalstis, kas sākotnēji pret negodīgo tirdzniecības praksi vēlējās cīnīties, pielietojot brīvi izvēlētus mehānismus, ir nolēmušas pret šo praksi vērsties ar tiesību aktiem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā dažas dalībvalstis, kas sākotnēji pret negodīgo tirdzniecības praksi vēlējās cīnīties, pielietojot brīvi izvēlētus mehānismus, ir nolēmušas pret šo praksi vērsties ar tiesību aktiem;

| R. | tā kā konkurences tiesības uz negodīgu tirdzniecības praksi attiecas tikai daļēji; |
| --- | --- |

R.

tā kā konkurences tiesības uz negodīgu tirdzniecības praksi attiecas tikai daļēji;

| S. | tā kā ar ES konkurences tiesībām vajadzētu nodrošināt, ka patērētājiem ir pieejams plašs kvalitatīvu produktu klāsts par konkurētspējīgām cenām, vienlaikus nodrošinot, ka uzņēmumiem ir stimuls veikt ieguldījumus un inovācijas, tādējādi dodot tiem līdzvērtīgu iespēju veicināt savu produktu priekšrocības un nepieļaujot, ka uzņēmumi tiek nepamatoti izstumti no tirgus negodīgas tirdzniecības prakses dēļ; |
| --- | --- |

S.

tā kā ar ES konkurences tiesībām vajadzētu nodrošināt, ka patērētājiem ir pieejams plašs kvalitatīvu produktu klāsts par konkurētspējīgām cenām, vienlaikus nodrošinot, ka uzņēmumiem ir stimuls veikt ieguldījumus un inovācijas, tādējādi dodot tiem līdzvērtīgu iespēju veicināt savu produktu priekšrocības un nepieļaujot, ka uzņēmumi tiek nepamatoti izstumti no tirgus negodīgas tirdzniecības prakses dēļ;

| T. | tā kā ar ES konkurences tiesībām ir jānodrošina ne vien iespēja galapatērētājam iegādāties preces par konkurētspējīgām cenām, bet arī uzņēmumu brīva un godīga savstarpējā konkurence, jo īpaši inovāciju veicināšanas nolūkā; |
| --- | --- |

T.

tā kā ar ES konkurences tiesībām ir jānodrošina ne vien iespēja galapatērētājam iegādāties preces par konkurētspējīgām cenām, bet arī uzņēmumu brīva un godīga savstarpējā konkurence, jo īpaši inovāciju veicināšanas nolūkā;

| U. | tā kā tirdzniecības attiecībās bieži vien pastāv tā saucamais “baiļu faktors”, kura rezultātā vājākā puse nespēj efektīvi izmantot savas tiesības un nevēlas iesniegt sūdzību par to, ka stiprākā puse piemēro negodīgu tirdzniecības praksi, jo baidās, ka tirdzniecības attiecības tiks pārtrauktas; |
| --- | --- |

U.

tā kā tirdzniecības attiecībās bieži vien pastāv tā saucamais “baiļu faktors”, kura rezultātā vājākā puse nespēj efektīvi izmantot savas tiesības un nevēlas iesniegt sūdzību par to, ka stiprākā puse piemēro negodīgu tirdzniecības praksi, jo baidās, ka tirdzniecības attiecības tiks pārtrauktas;

| V. | tā kā pārtikas piegādes ķēdes darbība ietekmē ES iedzīvotāju ikdienas dzīvi, jo aptuveni 14 % no mājsaimniecības izdevumiem tiek tērēti pārtikai; |
| --- | --- |

V.

tā kā pārtikas piegādes ķēdes darbība ietekmē ES iedzīvotāju ikdienas dzīvi, jo aptuveni 14 % no mājsaimniecības izdevumiem tiek tērēti pārtikai;

| W. | tā kā pārtikas piegādes ķēdē darbojas daudzi dalībnieki, tostarp ražotāji, mazumtirgotāji, starpnieki un audzētāji, un negodīgas tirdzniecības prakses piemērus var sastapt dažādos ķēdes līmeņos; |
| --- | --- |

W.

tā kā pārtikas piegādes ķēdē darbojas daudzi dalībnieki, tostarp ražotāji, mazumtirgotāji, starpnieki un audzētāji, un negodīgas tirdzniecības prakses piemērus var sastapt dažādos ķēdes līmeņos;

| X. | tā kā “baiļu faktora” ietekme nozīmē to, ka mazie piegādātāji nespēs efektīvi izmantot savas tiesības vērsties tiesā, ja tādas ir paredzētas, un viņu interesēm vairāk atbilstu citi lēti un viegli pieejami mehānismi, piemēram, neatkarīga šķīrējtiesneša pakalpojumi; |
| --- | --- |

X.

tā kā “baiļu faktora” ietekme nozīmē to, ka mazie piegādātāji nespēs efektīvi izmantot savas tiesības vērsties tiesā, ja tādas ir paredzētas, un viņu interesēm vairāk atbilstu citi lēti un viegli pieejami mehānismi, piemēram, neatkarīga šķīrējtiesneša pakalpojumi;

| Y. | tā kā piegādes ķēdes iniciatīvas darbība ir būtiski ierobežota, piemēram, nav paredzētas sankcijas par pārkāpumiem un konfidenciālu sūdzību iesniegšanas iespēja, tāpēc tā nespēj būt iedarbīgs instruments cīņā pret negodīgas tirdzniecības praksi, |
| --- | --- |

Y.

tā kā piegādes ķēdes iniciatīvas darbība ir būtiski ierobežota, piemēram, nav paredzētas sankcijas par pārkāpumiem un konfidenciālu sūdzību iesniegšanas iespēja, tāpēc tā nespēj būt iedarbīgs instruments cīņā pret negodīgas tirdzniecības praksi,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas līdzšinējos centienus apkarot negodīgu tirdzniecības praksi, tiecoties pēc ilgtspējīgāka tirgus, un novērst pašreizējo sadrumstalotību, ko izraisījusi valstu atšķirīgā pieeja NTP problēmas risināšanai ES, bet norāda, ka šie pasākumi nav pietiekami, lai apkarotu negodīgu tirdzniecības praksi; atzinīgi vērtē iepriekšminēto Komisijas 2016. gada 29. janvāra ziņojumu, kā arī sen gaidīto papildu pētījumu par pārtikas piegādes ķēdes vertikālo attiecību labas prakses principu īstenošanas uzraudzību, bet norāda, ka šā pētījuma secinājumos nav priekšlikumu ES līmeņa satvaram, ar ko risināt negodīgas tirdzniecības prakses problēmu ES līmenī; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas līdzšinējos centienus apkarot negodīgu tirdzniecības praksi, tiecoties pēc ilgtspējīgāka tirgus, un novērst pašreizējo sadrumstalotību, ko izraisījusi valstu atšķirīgā pieeja NTP problēmas risināšanai ES, bet norāda, ka šie pasākumi nav pietiekami, lai apkarotu negodīgu tirdzniecības praksi; atzinīgi vērtē iepriekšminēto Komisijas 2016. gada 29. janvāra ziņojumu, kā arī sen gaidīto papildu pētījumu par pārtikas piegādes ķēdes vertikālo attiecību labas prakses principu īstenošanas uzraudzību, bet norāda, ka šā pētījuma secinājumos nav priekšlikumu ES līmeņa satvaram, ar ko risināt negodīgas tirdzniecības prakses problēmu ES līmenī;

| 2. | atzinīgi vērtē pasākumus, ko veicis Augsta līmeņa forums par pārtikas piegādes ķēdes darbības uzlabošanu, un ekspertu platformas izveidošanu uzņēmumu savstarpējo līgumu slēgšanas prakses jautājumos, kas uzskaitījusi, aprakstījusi un novērtējusi tādas tirdzniecības prakses piemērus, kas uzskatāma par ļoti negodīgu; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē pasākumus, ko veicis Augsta līmeņa forums par pārtikas piegādes ķēdes darbības uzlabošanu, un ekspertu platformas izveidošanu uzņēmumu savstarpējo līgumu slēgšanas prakses jautājumos, kas uzskaitījusi, aprakstījusi un novērtējusi tādas tirdzniecības prakses piemērus, kas uzskatāma par ļoti negodīgu;

| 3. | ņem vērā piegādes ķēdes iniciatīvas izveidi un attīstību, kurai ir nozīmīga loma kultūras izmaiņu veicināšanā un uzņēmējdarbības ētikas uzlabošanā un kuras ietvaros pieņemts pārtikas piegādes ķēdes vertikālo attiecību labas prakses principu kopums, kā arī izveidota brīvprātīga šo principu īstenošanas sistēma, un kurā jau otrajā tās darbības gadā ir iesaistījušies vairāk nekā tūkstotis uzņēmumu, galvenokārt MVU, no visas ES; atzinīgi vērtē līdz šim paveikto un uzskata, ka centieniem veicināt godīgu tirdzniecības praksi pārtikas piegādes ķēdē vajadzētu patiesi ietekmēt situāciju, tomēr tos patlaban nevar uzskatīt par pietiekamu risinājumu negodīgas tirdzniecības prakses novēršanai pārtikas piegādes ķēdē; taču uzsver, ka piegādes ķēdes iniciatīvas efektivitāti, kā atzīts gan Komisijas ziņojumā, gan ārējā novērtējumā, mazina daudzi trūkumi, piemēram, vāja pārvaldība, ierobežota pārredzamība, nav piemērošanas pasākumu vai sodu, nav efektīvu preventīvu pasākumu negodīgas tirdzniecības prakses nepieļaušanai, no negodīgas tirdzniecības prakses potenciāli cietušajiem nav iespējas iesniegt atsevišķas anonīmas sūdzības un nav paredzēta iespēja neatkarīgai iestādei sākt patstāvīgu izmeklēšanu, un tā rezultātā jo īpaši nepietiekami ir pārstāvēti MVU un lauksaimnieki, jo viņi var uzskatīt, ka piegādes ķēdes iniciatīva neatbilst tai paredzētajiem mērķiem; iesaka izveidot līdzīgas piegādes ķēdes iniciatīvas arī citās attiecīgajās nepārtikas preču nozarēs; |
| --- | --- |

3.

ņem vērā piegādes ķēdes iniciatīvas izveidi un attīstību, kurai ir nozīmīga loma kultūras izmaiņu veicināšanā un uzņēmējdarbības ētikas uzlabošanā un kuras ietvaros pieņemts pārtikas piegādes ķēdes vertikālo attiecību labas prakses principu kopums, kā arī izveidota brīvprātīga šo principu īstenošanas sistēma, un kurā jau otrajā tās darbības gadā ir iesaistījušies vairāk nekā tūkstotis uzņēmumu, galvenokārt MVU, no visas ES; atzinīgi vērtē līdz šim paveikto un uzskata, ka centieniem veicināt godīgu tirdzniecības praksi pārtikas piegādes ķēdē vajadzētu patiesi ietekmēt situāciju, tomēr tos patlaban nevar uzskatīt par pietiekamu risinājumu negodīgas tirdzniecības prakses novēršanai pārtikas piegādes ķēdē; taču uzsver, ka piegādes ķēdes iniciatīvas efektivitāti, kā atzīts gan Komisijas ziņojumā, gan ārējā novērtējumā, mazina daudzi trūkumi, piemēram, vāja pārvaldība, ierobežota pārredzamība, nav piemērošanas pasākumu vai sodu, nav efektīvu preventīvu pasākumu negodīgas tirdzniecības prakses nepieļaušanai, no negodīgas tirdzniecības prakses potenciāli cietušajiem nav iespējas iesniegt atsevišķas anonīmas sūdzības un nav paredzēta iespēja neatkarīgai iestādei sākt patstāvīgu izmeklēšanu, un tā rezultātā jo īpaši nepietiekami ir pārstāvēti MVU un lauksaimnieki, jo viņi var uzskatīt, ka piegādes ķēdes iniciatīva neatbilst tai paredzētajiem mērķiem; iesaka izveidot līdzīgas piegādes ķēdes iniciatīvas arī citās attiecīgajās nepārtikas preču nozarēs;

| 4. | tomēr pauž nožēlu, ka praksē vēl nav izmantoti atsevišķi strīdu izšķiršanas risinājumi, ko paredz piegādes ķēdes iniciatīva, kas nozīmē, ka efektivitātes novērtējums galvenokārt ir pamatots uz teorētiskiem spriedumiem; pauž bažas par to, ka nav izskatīta neviena konkrēta lieta, lai novērtētu piegādes ķēdes iniciatīvas nozīmi negodīgas tirdzniecības prakses apkarošanā un nav veikta sīkāka analīze saistībā ar datu vākšanu par saņemtajām un atrisinātajām sūdzībām; uzskata, ka šāda padziļināta līmeņa novērtējuma trūkums liek apšaubīt vispārējo priekšstatu par šo iniciatīvu; pauž nožēlu par to, kas atzīts iepriekšminētajā uzņēmuma “Areté” pētījumā, novērtējot piegādes ķēdes iniciatīvas efektivitāti, proti, ka piegādes ķēdes iniciatīvas patiesie panākumi šķiet ļoti mēreni, ja tos salīdzina ar negodīgas tirdzniecības prakses faktisko vai novēroto apmēru un to, cik nopietna ir šī problēma; |
| --- | --- |

4.

tomēr pauž nožēlu, ka praksē vēl nav izmantoti atsevišķi strīdu izšķiršanas risinājumi, ko paredz piegādes ķēdes iniciatīva, kas nozīmē, ka efektivitātes novērtējums galvenokārt ir pamatots uz teorētiskiem spriedumiem; pauž bažas par to, ka nav izskatīta neviena konkrēta lieta, lai novērtētu piegādes ķēdes iniciatīvas nozīmi negodīgas tirdzniecības prakses apkarošanā un nav veikta sīkāka analīze saistībā ar datu vākšanu par saņemtajām un atrisinātajām sūdzībām; uzskata, ka šāda padziļināta līmeņa novērtējuma trūkums liek apšaubīt vispārējo priekšstatu par šo iniciatīvu; pauž nožēlu par to, kas atzīts iepriekšminētajā uzņēmuma “Areté” pētījumā, novērtējot piegādes ķēdes iniciatīvas efektivitāti, proti, ka piegādes ķēdes iniciatīvas patiesie panākumi šķiet ļoti mēreni, ja tos salīdzina ar negodīgas tirdzniecības prakses faktisko vai novēroto apmēru un to, cik nopietna ir šī problēma;

| 5. | norāda uz piegādes ķēdes iniciatīvas valsts platformu izveidi, kas apvieno pārtikas piegādes ķēdes organizācijas un uzņēmējus, lai veicinātu pušu dialogu, sekmētu godīgas tirdzniecības prakses ieviešanu un apmaiņu un censtos izbeigt negodīgu tirdzniecības praksi, bet apšauba šo platformu patieso efektivitāti; tomēr norāda, ka dažu valstu platformās izvirzītie mērķi nav īstenoti un, piemēram, Somijā, lauksaimnieki šo platformu ir pametuši; ierosina mudināt un stimulēt dalībvalstis veikt turpmākus pasākumus, izmantojot piemērotus instrumentus, saistībā ar sūdzībām vai neatbilstībām, par kurām ziņojušas šīs valstu platformas; |
| --- | --- |

5.

norāda uz piegādes ķēdes iniciatīvas valsts platformu izveidi, kas apvieno pārtikas piegādes ķēdes organizācijas un uzņēmējus, lai veicinātu pušu dialogu, sekmētu godīgas tirdzniecības prakses ieviešanu un apmaiņu un censtos izbeigt negodīgu tirdzniecības praksi, bet apšauba šo platformu patieso efektivitāti; tomēr norāda, ka dažu valstu platformās izvirzītie mērķi nav īstenoti un, piemēram, Somijā, lauksaimnieki šo platformu ir pametuši; ierosina mudināt un stimulēt dalībvalstis veikt turpmākus pasākumus, izmantojot piemērotus instrumentus, saistībā ar sūdzībām vai neatbilstībām, par kurām ziņojušas šīs valstu platformas;

| 6. | uzskata, ka labas prakses principi, kā arī saraksts ar pārtikas piegādes ķēdes vertikālo attiecību godīgas un negodīgas prakses piemēriem būtu jāpaplašina un efektīvi jāpiemēro; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka labas prakses principi, kā arī saraksts ar pārtikas piegādes ķēdes vertikālo attiecību godīgas un negodīgas prakses piemēriem būtu jāpaplašina un efektīvi jāpiemēro;

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija pašlaik veic pētījumu par izvēles iespējām un inovācijām mazumtirdzniecības nozarē; uzskata, ka tas būs ļoti noderīgs, lai skaidri izprastu izvēles iespēju un inovācijas evolūciju un virzītājspēkus vispārējā tirgus līmenī; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija pašlaik veic pētījumu par izvēles iespējām un inovācijām mazumtirdzniecības nozarē; uzskata, ka tas būs ļoti noderīgs, lai skaidri izprastu izvēles iespēju un inovācijas evolūciju un virzītājspēkus vispārējā tirgus līmenī;

| 8. | atzinīgi vērtē alternatīvu un neformālu strīdu izšķiršanas un tiesībaizsardzības mehānismu attīstību, jo īpaši ar starpniecības un izlīguma palīdzību; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē alternatīvu un neformālu strīdu izšķiršanas un tiesībaizsardzības mehānismu attīstību, jo īpaši ar starpniecības un izlīguma palīdzību;

| 9. | norāda, ka negodīgas tirdzniecības prakse, kur tā sastopama pārtikas piegādes ķēdē, ir pretrunā tiesību pamatprincipiem; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka negodīgas tirdzniecības prakse, kur tā sastopama pārtikas piegādes ķēdē, ir pretrunā tiesību pamatprincipiem;

| 10. | nosoda praksi, kas ļaunprātīgi izmanto ekonomikas dalībnieku nevienlīdzīgo spēju aizstāvēt savas intereses un negatīvi ietekmē līgumslēgšanas brīvību; |
| --- | --- |

10.

nosoda praksi, kas ļaunprātīgi izmanto ekonomikas dalībnieku nevienlīdzīgo spēju aizstāvēt savas intereses un negatīvi ietekmē līgumslēgšanas brīvību;

| 11. | norāda, ka izdevīgākā pozīcijā esošo pušu īstenota negodīga tirdzniecības prakse negatīvi ietekmē visu pārtikas piegādes ķēdi, tostarp nodarbinātību, mazinot patērētāju izvēles iespējas un pieejamo produktu kvalitāti, dažādību un ar tiem saistītās inovācijas; uzsver, ka negodīga tirdzniecības prakse var traucēt uzņēmumu konkurētspējai un investīcijām, kā arī piespiest taupīt uz algu, darba apstākļu vai izejmateriālu kvalitātes rēķina; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka izdevīgākā pozīcijā esošo pušu īstenota negodīga tirdzniecības prakse negatīvi ietekmē visu pārtikas piegādes ķēdi, tostarp nodarbinātību, mazinot patērētāju izvēles iespējas un pieejamo produktu kvalitāti, dažādību un ar tiem saistītās inovācijas; uzsver, ka negodīga tirdzniecības prakse var traucēt uzņēmumu konkurētspējai un investīcijām, kā arī piespiest taupīt uz algu, darba apstākļu vai izejmateriālu kvalitātes rēķina;

| 12. | atgādina, ka brīva un godīga konkurence, līdzsvarotas dalībnieku attiecības, līgumslēgšanas brīvība, kā arī stingra un efektīva attiecīgo tiesību aktu īstenošana, panākot visu pārtikas piegādes ķēdes ekonomikas dalībnieku aizsardzību neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas, ir īpaši svarīga, lai pārtikas piegādes ķēde darbotos pareizi un lai garantētu nodrošinājumu ar pārtiku; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka brīva un godīga konkurence, līdzsvarotas dalībnieku attiecības, līgumslēgšanas brīvība, kā arī stingra un efektīva attiecīgo tiesību aktu īstenošana, panākot visu pārtikas piegādes ķēdes ekonomikas dalībnieku aizsardzību neatkarīgi no to ģeogrāfiskās atrašanās vietas, ir īpaši svarīga, lai pārtikas piegādes ķēde darbotos pareizi un lai garantētu nodrošinājumu ar pārtiku;

| 13. | norāda uz nepieciešamību panākt savstarpēju uzticēšanos starp piegādes ķēdes partneriem, pamatojoties uz principiem, kas paredz līgumslēgšanas brīvību un savstarpēji izdevīgas attiecības; uzsver lielākās līgumslēdzējas puses korporatīvo sociālo atbildību attiecībā uz savu priekšrocību ierobežošanu sarunu laikā un sadarbību ar vājāko pusi, lai rastu abām pusēm pozitīvu risinājumu; |
| --- | --- |

13.

norāda uz nepieciešamību panākt savstarpēju uzticēšanos starp piegādes ķēdes partneriem, pamatojoties uz principiem, kas paredz līgumslēgšanas brīvību un savstarpēji izdevīgas attiecības; uzsver lielākās līgumslēdzējas puses korporatīvo sociālo atbildību attiecībā uz savu priekšrocību ierobežošanu sarunu laikā un sadarbību ar vājāko pusi, lai rastu abām pusēm pozitīvu risinājumu;

| 14. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija savā 2013. gada 31. janvāra Zaļajā grāmatā ir atzinusi, ka patiesa līgumslēgšanas brīvība nepastāv, ja starp divām līgumslēdzējām pusēm ir būtiska nevienlīdzība; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija savā 2013. gada 31. janvāra Zaļajā grāmatā ir atzinusi, ka patiesa līgumslēgšanas brīvība nepastāv, ja starp divām līgumslēdzējām pusēm ir būtiska nevienlīdzība;

| 15. | atzīst, ka negodīgas tirdzniecības prakses pamatā ir ienākumu un ietekmes nelīdzsvarotība pārtikas piegādes ķēdē un ka, lai uzlabotu lauksaimnieku stāvokli, šī nelīdzsvarotība ir steidzami jāmazina; norāda, ka lielie mazumtirgotāji pārdodot pārtikas pamatproduktus, piemēram, piena produktus, augļus un dārzeņus, par cenām, kas zemākas par ražošanas izmaksām un ļaunprātīgi izmanto tos kā pircēju pievilinātājus (“loss leaders”), un tas ilgtermiņā apdraud šo produktu ražošanas ilgtspēju ES; atzinīgi vērtē tādus centienus kā, piemēram, Vācijas Tierwohl iniciatīvu, kuru mērķis ir palīdzēt lauksaimniekiem konkurēt atbilstīgi to produkcijas kvalitātei; |
| --- | --- |

15.

atzīst, ka negodīgas tirdzniecības prakses pamatā ir ienākumu un ietekmes nelīdzsvarotība pārtikas piegādes ķēdē un ka, lai uzlabotu lauksaimnieku stāvokli, šī nelīdzsvarotība ir steidzami jāmazina; norāda, ka lielie mazumtirgotāji pārdodot pārtikas pamatproduktus, piemēram, piena produktus, augļus un dārzeņus, par cenām, kas zemākas par ražošanas izmaksām un ļaunprātīgi izmanto tos kā pircēju pievilinātājus (“loss leaders”), un tas ilgtermiņā apdraud šo produktu ražošanas ilgtspēju ES; atzinīgi vērtē tādus centienus kā, piemēram, Vācijas Tierwohl iniciatīvu, kuru mērķis ir palīdzēt lauksaimniekiem konkurēt atbilstīgi to produkcijas kvalitātei;

| 16. | norāda, ka negodīgai tirdzniecības praksei ir ļoti negatīva ietekme uz lauksaimniekiem, piemēram, mazāka peļņa, augstākas izmaksas par plānotajām, pārprodukcija un pārpalikumi, kā arī grūtības ar finanšu plānošanu; uzsver, ka šāda negatīva ietekme samazinās arī patērētāju izvēles iespējas; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka negodīgai tirdzniecības praksei ir ļoti negatīva ietekme uz lauksaimniekiem, piemēram, mazāka peļņa, augstākas izmaksas par plānotajām, pārprodukcija un pārpalikumi, kā arī grūtības ar finanšu plānošanu; uzsver, ka šāda negatīva ietekme samazinās arī patērētāju izvēles iespējas;

| 17. | neizprot Komisijas nelokāmo atbalstu piegādes ķēdes iniciatīvai, ņemot vērā tās nepilnības; atgādina, ka lauksaimnieki nesteidzas iesaistīties, jo trūkst uzticēšanās, ir noteikti ierobežojumi anonīmām sūdzībām, iniciatīvai nav likumīgu pilnvaru, tā nespēj piemērot būtiskas sankcijas, nav atbilstīgu mehānismu, lai cīnītos pret skaidri dokumentētiem NTP gadījumiem, kā arī ir bažas par īstenošanas mehānismu nelīdzsvarotību, kuras nav pienācīgi ņemtas vērā; pauž nožēlu, ka Komisija nevēlas nodrošināt anonimitāti un atbilstošas sankcijas; |
| --- | --- |

17.

neizprot Komisijas nelokāmo atbalstu piegādes ķēdes iniciatīvai, ņemot vērā tās nepilnības; atgādina, ka lauksaimnieki nesteidzas iesaistīties, jo trūkst uzticēšanās, ir noteikti ierobežojumi anonīmām sūdzībām, iniciatīvai nav likumīgu pilnvaru, tā nespēj piemērot būtiskas sankcijas, nav atbilstīgu mehānismu, lai cīnītos pret skaidri dokumentētiem NTP gadījumiem, kā arī ir bažas par īstenošanas mehānismu nelīdzsvarotību, kuras nav pienācīgi ņemtas vērā; pauž nožēlu, ka Komisija nevēlas nodrošināt anonimitāti un atbilstošas sankcijas;

| 18. | atzīst, ka piegādes ķēdes iniciatīvu un citas brīvprātīgās valsts un ES sistēmas (labas prakses kodeksi, brīvprātīgi strīdu izšķiršanas mehānismi) vajadzētu attīstīt un veicināt kā papildinājumu efektīviem un robustiem dalībvalstu līmeņa īstenošanas mehānismiem, kas nodrošinātu iespēju anonīmi iesniegt sūdzības un noteiktu preventīvas sankcijas, un ka vienlaikus ir jānodrošina ES līmeņa koordinācija; aicina ražošanas un tirdzniecības nozaru uzņēmumus, tostarp lauksaimnieku organizācijas, iesaistīties šajās iniciatīvās; uzskata, ka šīm iniciatīvām ir jābūt pieejamām visiem piegādātājiem, kam nerūp to anonimitāte, un tās varētu lietderīgi pārtapt par izglītošanas un paraugprakses apmaiņas platformu; atzīmē, ka savā jaunākajā ziņojumā Komisija norāda — piegādes ķēdes iniciatīva ir jāpilnveido, lai tajā jo īpaši ņemtu vērā konfidenciālas sūdzības un lai neatkarīgām iestādēm piešķirtu tiesības veikt izmeklēšanu un piemērot sankcijas; |
| --- | --- |

18.

atzīst, ka piegādes ķēdes iniciatīvu un citas brīvprātīgās valsts un ES sistēmas (labas prakses kodeksi, brīvprātīgi strīdu izšķiršanas mehānismi) vajadzētu attīstīt un veicināt kā papildinājumu efektīviem un robustiem dalībvalstu līmeņa īstenošanas mehānismiem, kas nodrošinātu iespēju anonīmi iesniegt sūdzības un noteiktu preventīvas sankcijas, un ka vienlaikus ir jānodrošina ES līmeņa koordinācija; aicina ražošanas un tirdzniecības nozaru uzņēmumus, tostarp lauksaimnieku organizācijas, iesaistīties šajās iniciatīvās; uzskata, ka šīm iniciatīvām ir jābūt pieejamām visiem piegādātājiem, kam nerūp to anonimitāte, un tās varētu lietderīgi pārtapt par izglītošanas un paraugprakses apmaiņas platformu; atzīmē, ka savā jaunākajā ziņojumā Komisija norāda — piegādes ķēdes iniciatīva ir jāpilnveido, lai tajā jo īpaši ņemtu vērā konfidenciālas sūdzības un lai neatkarīgām iestādēm piešķirtu tiesības veikt izmeklēšanu un piemērot sankcijas;

| 19. | prasa Komisijai veikt pasākumus, kas nodrošinātu efektīvus īstenošanas mehānismus, piemēram, izveidot un koordinēt savstarpēji atzītu valsts iestāžu tīklu ES līmenī; šajā sakarībā uzsver, ka Apvienotās Karalistes pārtikas tirgus tiesneša prakse (UK Groceries Code Adjudicator) varētu būtu ES līmenī pielāgojams modelis, kas varētu kļūt par īstu negodīgas tirdzniecības prakses prevencijas mehānismu un palīdzēt mazināt “baiļu faktoru”; |
| --- | --- |

19.

prasa Komisijai veikt pasākumus, kas nodrošinātu efektīvus īstenošanas mehānismus, piemēram, izveidot un koordinēt savstarpēji atzītu valsts iestāžu tīklu ES līmenī; šajā sakarībā uzsver, ka Apvienotās Karalistes pārtikas tirgus tiesneša prakse (UK Groceries Code Adjudicator) varētu būtu ES līmenī pielāgojams modelis, kas varētu kļūt par īstu negodīgas tirdzniecības prakses prevencijas mehānismu un palīdzēt mazināt “baiļu faktoru”;

| 20. | atzinīgi vērtē piegādes ķēdes iniciatīvas nesen MVU un mikrouzņēmumiem piedāvāto iespēju pievienoties iniciatīvai vienkāršotā kārtībā; atzīmē, ka reģistrēto MVU skaits ir pieaudzis; tomēr norāda, ka piegādes ķēdes iniciatīva ir vēl vairāk jānostiprina, izmantojot pasākumus, kas konstatēti Komisijas 2016. gada 29. janvāra ziņojumā, un saistībā ar tiem Komisijai ir jāuzrauga progress, lai:






  — | pastiprinātu centienus popularizēt piegādes ķēdes iniciatīvu un veicināt izpratni par to, īpaši MVU vidū; |
| --- | --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē piegādes ķēdes iniciatīvas nesen MVU un mikrouzņēmumiem piedāvāto iespēju pievienoties iniciatīvai vienkāršotā kārtībā; atzīmē, ka reģistrēto MVU skaits ir pieaudzis; tomēr norāda, ka piegādes ķēdes iniciatīva ir vēl vairāk jānostiprina, izmantojot pasākumus, kas konstatēti Komisijas 2016. gada 29. janvāra ziņojumā, un saistībā ar tiem Komisijai ir jāuzrauga progress, lai:

—

pastiprinātu centienus popularizēt piegādes ķēdes iniciatīvu un veicināt izpratni par to, īpaši MVU vidū;

| — | nodrošinātu vadības struktūras objektivitāti, piemēram, izveidojot tāda neatkarīga priekšsēdētāja posteni, kas nav saistīts ar kādu konkrētu ieinteresēto pušu grupu; |
| --- | --- |

—

nodrošinātu vadības struktūras objektivitāti, piemēram, izveidojot tāda neatkarīga priekšsēdētāja posteni, kas nav saistīts ar kādu konkrētu ieinteresēto pušu grupu;

| — | ļautu no negodīgas tirdzniecības prakses potenciāli cietušajiem konfidenciāli iesniegt sūdzības; |
| --- | --- |

—

ļautu no negodīgas tirdzniecības prakses potenciāli cietušajiem konfidenciāli iesniegt sūdzības;

| — | uzlabotu iekšējās procedūras tā, ka var pārbaudīt, vai atsevišķi tirgus dalībnieki pilda savas procesa saistības, un konfidenciāli uzraudzīt divpusēju strīdu veidošanos un to izšķiršanas rezultātu; |
| --- | --- |

—

uzlabotu iekšējās procedūras tā, ka var pārbaudīt, vai atsevišķi tirgus dalībnieki pilda savas procesa saistības, un konfidenciāli uzraudzīt divpusēju strīdu veidošanos un to izšķiršanas rezultātu;

| 21. | ņem vērā Komisijas konstatējumu, ka lauksaimnieku pārstāvji nolēmuši nepievienoties piegādes ķēdes iniciatīvai, jo, viņuprāt, tā nenodrošina sūdzību pietiekamu konfidencialitāti, tai trūkst likumīgu pilnvaru neatkarīgas izmeklēšanas veikšanai un būtisku sankciju noteikšanai, kā arī trūkst mehānismu skaidri dokumentētas negodīgas tirdzniecības prakses apkarošanai, turklāt lauksaimnieku bažas par izpildes mehānismu nelīdzsvarotību nav pienācīgi ņemtas vērā; uzskata, ka lauksaimnieku līdzdalība ir izšķirošs faktors un līdzdalības palielināšana nav saistīta ar informētības trūkumu, bet gan ar neuzticēšanos pašreizējām piegādes ķēdes iniciatīvas procedūrām un pārvaldībai; tāpēc ierosina — ja tiktu uzlabota piegādes ķēdes iniciatīvas darbība, cita starpā nodrošinot neatkarīgu pārvaldību, konfidencialitāti un anonimitāti, kā arī efektīvus izpildes un preventīvos pasākumus, varētu palielināties lauksaimnieku interese, atbalsts un tādējādi arī līdzdalība; |
| --- | --- |

21.

ņem vērā Komisijas konstatējumu, ka lauksaimnieku pārstāvji nolēmuši nepievienoties piegādes ķēdes iniciatīvai, jo, viņuprāt, tā nenodrošina sūdzību pietiekamu konfidencialitāti, tai trūkst likumīgu pilnvaru neatkarīgas izmeklēšanas veikšanai un būtisku sankciju noteikšanai, kā arī trūkst mehānismu skaidri dokumentētas negodīgas tirdzniecības prakses apkarošanai, turklāt lauksaimnieku bažas par izpildes mehānismu nelīdzsvarotību nav pienācīgi ņemtas vērā; uzskata, ka lauksaimnieku līdzdalība ir izšķirošs faktors un līdzdalības palielināšana nav saistīta ar informētības trūkumu, bet gan ar neuzticēšanos pašreizējām piegādes ķēdes iniciatīvas procedūrām un pārvaldībai; tāpēc ierosina — ja tiktu uzlabota piegādes ķēdes iniciatīvas darbība, cita starpā nodrošinot neatkarīgu pārvaldību, konfidencialitāti un anonimitāti, kā arī efektīvus izpildes un preventīvos pasākumus, varētu palielināties lauksaimnieku interese, atbalsts un tādējādi arī līdzdalība;

| 22. | aicina Komisiju un dalībvalstis vienkāršot un veicināt ražotāju iesaisti ražotāju organizācijās un ražotāju organizāciju apvienībās, lai palielinātu to spēju panākt izdevīgākus nosacījumus un nostiprinātu to pozīciju pārtikas piegādes ķēdē; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju un dalībvalstis vienkāršot un veicināt ražotāju iesaisti ražotāju organizācijās un ražotāju organizāciju apvienībās, lai palielinātu to spēju panākt izdevīgākus nosacījumus un nostiprinātu to pozīciju pārtikas piegādes ķēdē;

| 23. | tomēr atzīst, ka brīvprātīgas un pašregulējošas sistēmas var būt rentabls veids, kā tirgū nodrošināt godīgu praksi, risināt strīdus un izbeigt negodīgu tirdzniecības praksi, ja šīs sistēmas papildina ar efektīviem īstenošanas mehānismiem; tomēr uzsver, ka līdz šim šādu sistēmu darbības rezultāti ir bijuši ierobežoti, jo nav pienācīgas īstenošanas iespēju, nav pietiekami pārstāvēti lauksaimnieki, nav neatkarīgas pārvaldības struktūras, veidojas tajās iesaistīto pušu interešu konflikti, strīdu risināšanas mehānismi nespēj novērst piegādātāju “baiļu faktoru” un šīs sistēmas netiek piemērotas visai piegādes ķēdei kopumā; aicina Komisiju arī turpmāk atbalstīt dalībvalstu paraugprakses apmaiņu; |
| --- | --- |

23.

tomēr atzīst, ka brīvprātīgas un pašregulējošas sistēmas var būt rentabls veids, kā tirgū nodrošināt godīgu praksi, risināt strīdus un izbeigt negodīgu tirdzniecības praksi, ja šīs sistēmas papildina ar efektīviem īstenošanas mehānismiem; tomēr uzsver, ka līdz šim šādu sistēmu darbības rezultāti ir bijuši ierobežoti, jo nav pienācīgas īstenošanas iespēju, nav pietiekami pārstāvēti lauksaimnieki, nav neatkarīgas pārvaldības struktūras, veidojas tajās iesaistīto pušu interešu konflikti, strīdu risināšanas mehānismi nespēj novērst piegādātāju “baiļu faktoru” un šīs sistēmas netiek piemērotas visai piegādes ķēdei kopumā; aicina Komisiju arī turpmāk atbalstīt dalībvalstu paraugprakses apmaiņu;

| 24. | atzīmē, ka jau ir ieviesti ES tiesību akti, lai apkarotu uzņēmēju negodīgu tirdzniecības praksi attiecībā pret patērētājiem (Direktīva 2005/29/EK), bet atgādina, ka trūkst ES tiesību aktu, kas apkarotu negodīgu praksi starp dažādiem lauksaimniecības pārtikas ķēdes dalībniekiem; |
| --- | --- |

24.

atzīmē, ka jau ir ieviesti ES tiesību akti, lai apkarotu uzņēmēju negodīgu tirdzniecības praksi attiecībā pret patērētājiem (Direktīva 2005/29/EK), bet atgādina, ka trūkst ES tiesību aktu, kas apkarotu negodīgu praksi starp dažādiem lauksaimniecības pārtikas ķēdes dalībniekiem;

| 25. | norāda, ka jebkāda nopietna negodīgas tirdzniecības prakses analīze būtu jāveic, raugoties no pēdējo gadu laikā izveidojušās jaunās ekonomiskās paradigmas viedokļa — lielo mazumtirdzniecības uzņēmumu ķēdes, kurās piekļuve tirdzniecības vietām kļūst par iemeslu nežēlīgai konkurencei, ko kontrolē lielveikali; norāda, ka dažas konkurences iestādes ir konstatējušas īpašas metodes, kas novirza pārmērīgu risku uz piegādātājiem un kas varētu vājināt to konkurētspēju; turklāt norāda — šīs iestādes ir secinājušas, ka mazumtirdzniecības uzņēmumu privātie zīmoli rada horizontālu konkurences dimensiju ar nozares zīmoliem un ka līdz šim tas nav pietiekoši ņemts vērā; |
| --- | --- |

25.

norāda, ka jebkāda nopietna negodīgas tirdzniecības prakses analīze būtu jāveic, raugoties no pēdējo gadu laikā izveidojušās jaunās ekonomiskās paradigmas viedokļa — lielo mazumtirdzniecības uzņēmumu ķēdes, kurās piekļuve tirdzniecības vietām kļūst par iemeslu nežēlīgai konkurencei, ko kontrolē lielveikali; norāda, ka dažas konkurences iestādes ir konstatējušas īpašas metodes, kas novirza pārmērīgu risku uz piegādātājiem un kas varētu vājināt to konkurētspēju; turklāt norāda — šīs iestādes ir secinājušas, ka mazumtirdzniecības uzņēmumu privātie zīmoli rada horizontālu konkurences dimensiju ar nozares zīmoliem un ka līdz šim tas nav pietiekoši ņemts vērā;

| 26. | uzsver, ka negodīgas tirdzniecības prakses novēršana ir solis ceļā uz pareizu iekšējā tirgus darbību un nosacījums pārrobežu tirdzniecības attīstībai ES teritorijā un ar trešām valstīm; norāda uz to, ka tirgu sadrumstalotība un valstu tiesību aktu atšķirības negodīgas tirdzniecības prakses jomā nozīmē, ka ķēdes dalībniekiem tiek piemēroti daudzi un dažādi tirgus nosacījumi, un tas var novest pie labvēlīgākās tiesas izvēles, kas savukārt radītu regulatīvo nenoteiktību; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka negodīgas tirdzniecības prakses novēršana ir solis ceļā uz pareizu iekšējā tirgus darbību un nosacījums pārrobežu tirdzniecības attīstībai ES teritorijā un ar trešām valstīm; norāda uz to, ka tirgu sadrumstalotība un valstu tiesību aktu atšķirības negodīgas tirdzniecības prakses jomā nozīmē, ka ķēdes dalībniekiem tiek piemēroti daudzi un dažādi tirgus nosacījumi, un tas var novest pie labvēlīgākās tiesas izvēles, kas savukārt radītu regulatīvo nenoteiktību;

| 27. | aicina Komisiju un dalībvalstis pilnībā un konsekventi piemērot konkurences tiesību aktus, noteikumus par negodīgu konkurenci un pretmonopola noteikumus un jo īpaši noteikt stingras sankcijas par dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu pārtikas piegādes ķēdē; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju un dalībvalstis pilnībā un konsekventi piemērot konkurences tiesību aktus, noteikumus par negodīgu konkurenci un pretmonopola noteikumus un jo īpaši noteikt stingras sankcijas par dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu pārtikas piegādes ķēdē;

| 28. | uzskata, ka izšķiroši svarīgi ir nodrošināt, lai ES konkurences tiesībās būtu ņemta vērā lauksaimniecības specifika un lai šīs tiesības palīdzētu nodrošināt labklājību gan ražotājiem, gan patērētājiem, jo tie ir nozīmīgi pārtikas piegādes ķēdē; uzskata, ka ES konkurences tiesībām ir jānodrošina apstākļi lielākai tirgus efektivitātei, kas nodrošinātu patērētājiem plašu kvalitatīvu produktu klāstu par konkurētspējīgām cenām, vienlaikus nodrošinot, ka primārie ražotāji ir ieinteresēti veikt ieguldījumus un inovācijas un netiek izstumti no tirgus negodīgas tirdzniecības prakses dēļ; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka izšķiroši svarīgi ir nodrošināt, lai ES konkurences tiesībās būtu ņemta vērā lauksaimniecības specifika un lai šīs tiesības palīdzētu nodrošināt labklājību gan ražotājiem, gan patērētājiem, jo tie ir nozīmīgi pārtikas piegādes ķēdē; uzskata, ka ES konkurences tiesībām ir jānodrošina apstākļi lielākai tirgus efektivitātei, kas nodrošinātu patērētājiem plašu kvalitatīvu produktu klāstu par konkurētspējīgām cenām, vienlaikus nodrošinot, ka primārie ražotāji ir ieinteresēti veikt ieguldījumus un inovācijas un netiek izstumti no tirgus negodīgas tirdzniecības prakses dēļ;

| 29. | norāda — lai gan ar mazumtirdzniecības uzņēmuma privāto zīmolu marķēti produkti var piedāvāt patērētājiem lielāku pievienoto vērtību, lielākas izvēles iespējas un godīgās tirdzniecības produktus, tie tomēr ir stratēģiska problēma vidējā termiņā un ilgtermiņā, jo ar tiem tiek ieviesta konkurences horizontālā dimensija attiecībā uz rūpnieciskajiem zīmoliem, kas ir līdz šim nebijis aspekts, jo ar šādu privāto zīmolu palīdzību mazumtirgotāji var iegūt negodīgu, konkurenci mazinošu stāvokli, kļūstot gan par klientiem, gan konkurentiem vienlaicīgi; vērš uzmanību uz to, ka pastāv “riska slieksnis”, kuru pārsniedzot privāto zīmolu izplatība tirgū konkrētā produktu kategorijā šādu privāto zīmolu līdzšinējo pozitīvo ietekmi varētu pārvērst negatīvā un mazināt daudzu uzņēmumu vēlmi iesaistīties inovācijā; tāpēc uzstāj, ka Komisijai un konkurences iestādēm īpaša uzmanība ir jāpievērš jautājumam par privātajiem zīmoliem, jo īpaši attiecībā uz nepieciešamību novērtēt iespējamo ilgtermiņa ietekmi uz pārtikas piegādes ķēdi un lauksaimnieku stāvokli tajā, vienlaikus paturot prātā, ka patērētāju paradumi dalībvalstīs ir atšķirīgi; |
| --- | --- |

29.

norāda — lai gan ar mazumtirdzniecības uzņēmuma privāto zīmolu marķēti produkti var piedāvāt patērētājiem lielāku pievienoto vērtību, lielākas izvēles iespējas un godīgās tirdzniecības produktus, tie tomēr ir stratēģiska problēma vidējā termiņā un ilgtermiņā, jo ar tiem tiek ieviesta konkurences horizontālā dimensija attiecībā uz rūpnieciskajiem zīmoliem, kas ir līdz šim nebijis aspekts, jo ar šādu privāto zīmolu palīdzību mazumtirgotāji var iegūt negodīgu, konkurenci mazinošu stāvokli, kļūstot gan par klientiem, gan konkurentiem vienlaicīgi; vērš uzmanību uz to, ka pastāv “riska slieksnis”, kuru pārsniedzot privāto zīmolu izplatība tirgū konkrētā produktu kategorijā šādu privāto zīmolu līdzšinējo pozitīvo ietekmi varētu pārvērst negatīvā un mazināt daudzu uzņēmumu vēlmi iesaistīties inovācijā; tāpēc uzstāj, ka Komisijai un konkurences iestādēm īpaša uzmanība ir jāpievērš jautājumam par privātajiem zīmoliem, jo īpaši attiecībā uz nepieciešamību novērtēt iespējamo ilgtermiņa ietekmi uz pārtikas piegādes ķēdi un lauksaimnieku stāvokli tajā, vienlaikus paturot prātā, ka patērētāju paradumi dalībvalstīs ir atšķirīgi;

| 30. | aicina Komisiju un dalībvalstis pilnībā un konsekventi īstenot Direktīvu 2011/7/ES par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos, lai uzņēmumi maksājumus kreditoriem veiktu 60 dienu laikā, pretējā gadījumā maksājot procentus un taisnīgu kompensāciju kreditoriem par atgūšanas izmaksām; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju un dalībvalstis pilnībā un konsekventi īstenot Direktīvu 2011/7/ES par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos, lai uzņēmumi maksājumus kreditoriem veiktu 60 dienu laikā, pretējā gadījumā maksājot procentus un taisnīgu kompensāciju kreditoriem par atgūšanas izmaksām;

| 31. | mudina Komisiju iesniegt vienu vai vairākus priekšlikumus ES līmeņa satvaram, kurā noteikti pamatprincipi un pienācīgi ņemta vērā situācija valstīs un paraugprakse negodīgas tirdzniecības prakses apkarošanai visā pārtikas piegādes ķēdē, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp dalībvalstīm, tā dodot iespēju tirgiem pareizi darboties un arī iespēju uzturēt godīgas, pārredzamas attiecības starp pārtikas produktu ražotājiem, piegādātājiem un izplatītājiem; |
| --- | --- |

31.

mudina Komisiju iesniegt vienu vai vairākus priekšlikumus ES līmeņa satvaram, kurā noteikti pamatprincipi un pienācīgi ņemta vērā situācija valstīs un paraugprakse negodīgas tirdzniecības prakses apkarošanai visā pārtikas piegādes ķēdē, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp dalībvalstīm, tā dodot iespēju tirgiem pareizi darboties un arī iespēju uzturēt godīgas, pārredzamas attiecības starp pārtikas produktu ražotājiem, piegādātājiem un izplatītājiem;

| 32. | ir stingri pārliecināts, ka, iesniedzot ES līmeņa satvara priekšlikumu, būtu jāņem vērā negodīgas tirdzniecības prakses definīcija un attiecīgās ieinteresētās personas, kā norādīts Komisijas 2011. gada 29. novembra dokumentā “Vertikālas attiecības pārtikas piegādes ķēdē — labas prakses principi” (15), un arī NTP veidu saraksts, kuru ir iespējams papildināt; |
| --- | --- |

32.

ir stingri pārliecināts, ka, iesniedzot ES līmeņa satvara priekšlikumu, būtu jāņem vērā negodīgas tirdzniecības prakses definīcija un attiecīgās ieinteresētās personas, kā norādīts Komisijas 2011. gada 29. novembra dokumentā “Vertikālas attiecības pārtikas piegādes ķēdē — labas prakses principi” (15), un arī NTP veidu saraksts, kuru ir iespējams papildināt;

| 33. | turklāt ierosina turpmāk paredzēt anonimitāti un konfidencialitāti ikvienā likumdošanas iniciatīvā, kas būtu īstenojama šajā jomā; |
| --- | --- |

33.

turklāt ierosina turpmāk paredzēt anonimitāti un konfidencialitāti ikvienā likumdošanas iniciatīvā, kas būtu īstenojama šajā jomā;

| 34. | uzskata, ka dalībvalstīm, kuras to vēl nav izdarījušas, būtu valsts līmenī jāizveido vai jāatzīst valsts aģentūras vai īpašas struktūras (piemēram, tiesneša birojs), kas būtu atbildīgas par izpildes nodrošināšanas pasākumiem cīņā pret negodīgu praksi pārtikas piegādes ķēdē; uzskata, ka šādas valsts aģentūras varētu sekmēt izpildi, piemēram, ja tām būtu tiesības sākt un veikt izmeklēšanu, pēc pašu iniciatīvas un pamatojoties uz neoficiālu informāciju vai sūdzībām, kuras izskata konfidenciāli (tas ļaus pārvarēt “baiļu faktoru”), un tās var darboties kā starpnieki starp iesaistītajām pusēm; uzsver, ka ir nepieciešama savstarpēja atzīšana un efektīva sadarbība starp valsts iestādēm ES līmenī, lai nodrošinātu attiecīgās informācijas apmaiņu, īpaši labas prakses jomā, un īpašo zināšanu apmaiņu par jauniem negodīgas tirdzniecības prakses veidiem, šajā sadarbībā pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka dalībvalstīm, kuras to vēl nav izdarījušas, būtu valsts līmenī jāizveido vai jāatzīst valsts aģentūras vai īpašas struktūras (piemēram, tiesneša birojs), kas būtu atbildīgas par izpildes nodrošināšanas pasākumiem cīņā pret negodīgu praksi pārtikas piegādes ķēdē; uzskata, ka šādas valsts aģentūras varētu sekmēt izpildi, piemēram, ja tām būtu tiesības sākt un veikt izmeklēšanu, pēc pašu iniciatīvas un pamatojoties uz neoficiālu informāciju vai sūdzībām, kuras izskata konfidenciāli (tas ļaus pārvarēt “baiļu faktoru”), un tās var darboties kā starpnieki starp iesaistītajām pusēm; uzsver, ka ir nepieciešama savstarpēja atzīšana un efektīva sadarbība starp valsts iestādēm ES līmenī, lai nodrošinātu attiecīgās informācijas apmaiņu, īpaši labas prakses jomā, un īpašo zināšanu apmaiņu par jauniem negodīgas tirdzniecības prakses veidiem, šajā sadarbībā pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu;

| 35. | aicina Komisiju, dalībvalstis un citas attiecīgās ieinteresētās personas, veicot ar Komisijas ziņojumu saistītus pasākumus, veicināt lauksaimnieku (tostarp ražotāju organizāciju un to apvienību), iesaistīšanu to valsts tiesībaizsardzības iestāžu darbībā, kuras pārvalda pārtikas piegādes ķēdi, pirmām kārtām nodrošinot sūdzību anonimitāti un efektīvu sankciju režīmu; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju, dalībvalstis un citas attiecīgās ieinteresētās personas, veicot ar Komisijas ziņojumu saistītus pasākumus, veicināt lauksaimnieku (tostarp ražotāju organizāciju un to apvienību), iesaistīšanu to valsts tiesībaizsardzības iestāžu darbībā, kuras pārvalda pārtikas piegādes ķēdi, pirmām kārtām nodrošinot sūdzību anonimitāti un efektīvu sankciju režīmu;

| 36. | uzskata, ka pamatregulējums ES līmenī ir nepieciešams, lai risinātu NTP problēmu un dotu iespēju Eiropas lauksaimniekiem un patērētājiem izmantot taisnīgus pirkšanas un pārdošanas apstākļus; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka pamatregulējums ES līmenī ir nepieciešams, lai risinātu NTP problēmu un dotu iespēju Eiropas lauksaimniekiem un patērētājiem izmantot taisnīgus pirkšanas un pārdošanas apstākļus;

| 37. | tomēr šādam Eiropas pamatregulējumam nebūtu jāpazemina to valstu aizsardzības līmenis, kurās jau ir spēkā valsts tiesību akti negodīgas tirdzniecības prakses apkarošanai starp uzņēmumiem; |
| --- | --- |

37.

tomēr šādam Eiropas pamatregulējumam nebūtu jāpazemina to valstu aizsardzības līmenis, kurās jau ir spēkā valsts tiesību akti negodīgas tirdzniecības prakses apkarošanai starp uzņēmumiem;

| 38. | aicina dalībvalstis, kuras nav izraudzījušās kompetento tiesībaizsardzības iestādi, apsvērt iespēju tādu izveidot un nodrošināt tai pilnvaras uzraudzīt pasākumus, kas nepieciešami negodīgas tirdzniecības prakses novēršanai, un nodrošināt šādu pasākumu izpildi; |
| --- | --- |

38.

aicina dalībvalstis, kuras nav izraudzījušās kompetento tiesībaizsardzības iestādi, apsvērt iespēju tādu izveidot un nodrošināt tai pilnvaras uzraudzīt pasākumus, kas nepieciešami negodīgas tirdzniecības prakses novēršanai, un nodrošināt šādu pasākumu izpildi;

| 39. | uzsver, ka tiesībaizsardzības iestāžu rīcībā vajadzētu būt plašam izpildes nodrošināšanas pasākumu un sankciju klāstam, lai tās varētu elastīgi reaģēt atkarībā no konkrēto apstākļu nopietnības; uzskata, ka šādiem pasākumiem un sankcijām vajadzētu būt preventīviem, lai panāktu izmaiņas attiecīgo pušu uzvedībā; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka tiesībaizsardzības iestāžu rīcībā vajadzētu būt plašam izpildes nodrošināšanas pasākumu un sankciju klāstam, lai tās varētu elastīgi reaģēt atkarībā no konkrēto apstākļu nopietnības; uzskata, ka šādiem pasākumiem un sankcijām vajadzētu būt preventīviem, lai panāktu izmaiņas attiecīgo pušu uzvedībā;

| 40. | atgādina, ka visās dalībvalstīs jau ir pieņemti reglamentējošie noteikumi attiecībā uz negodīgu tirdzniecības praksi; norāda uz dažu dalībvalstu nesen veiktām reglamentējošām darbībām, ieviešot valsts konkurences tiesības papildinošus noteikumus, paplašinot negodīgas komercprakses direktīvas darbības jomu, iekļaujot tajā uzņēmēju savstarpējās attiecības, kā arī izraugoties neatkarīgas tiesībaizsardzības iestādes; tomēr atzīmē, ka attiecīgo dalībvalstu dažādās pieejas ir novedušas pie atšķirīgu līmeņu un dažādu veidu aizsardzības pret negodīgu tirdzniecības praksi; |
| --- | --- |

40.

atgādina, ka visās dalībvalstīs jau ir pieņemti reglamentējošie noteikumi attiecībā uz negodīgu tirdzniecības praksi; norāda uz dažu dalībvalstu nesen veiktām reglamentējošām darbībām, ieviešot valsts konkurences tiesības papildinošus noteikumus, paplašinot negodīgas komercprakses direktīvas darbības jomu, iekļaujot tajā uzņēmēju savstarpējās attiecības, kā arī izraugoties neatkarīgas tiesībaizsardzības iestādes; tomēr atzīmē, ka attiecīgo dalībvalstu dažādās pieejas ir novedušas pie atšķirīgu līmeņu un dažādu veidu aizsardzības pret negodīgu tirdzniecības praksi;

| 41. | atzīmē, ka, pieņemot pasākumus negodīgas tirdzniecības prakses apkarošanai pārtikas piegādes ķēdē, ir jāņem vērā katra tirgus īpašās iezīmes un tam piemērotās juridiskās prasības, atšķirīgā situācija un pieeja katrā dalībvalstī, tirgu saliedētības vai sadrumstalotības pakāpe, kā arī citi nozīmīgi faktori un ka vienlaikus ir jāizmanto priekšrocības, ko sniedz pasākumi, kuri jau dažās dalībvalstīs ir īstenoti un ir izrādījušies efektīvi; uzskata, ka ar jebkādu ierosināto regulējošo iniciatīvu šajā jomā būtu jānodrošina salīdzinoši liela brīvība līdzekļu izvēlē atkarībā no katra tirgus īpašajām iezīmēm, lai nepieļautu “viens der visiem” pieeju, un ka šādas iniciatīvas pamatā ir jābūt vispārējam principam — panākt efektīvāku izpildi, iesaistot attiecīgas valsts struktūras un līdztekus īstenojot privātā sektora nodrošinātas izpildes koncepciju, un tādējādi arī uzlabojot sadrumstaloto zema līmeņa sadarbību dažādās valsts tiesībaizsardzības iestādēs un risinot pārrobežu problēmas saistībā ar negodīgu tirdzniecības praksi; |
| --- | --- |

41.

atzīmē, ka, pieņemot pasākumus negodīgas tirdzniecības prakses apkarošanai pārtikas piegādes ķēdē, ir jāņem vērā katra tirgus īpašās iezīmes un tam piemērotās juridiskās prasības, atšķirīgā situācija un pieeja katrā dalībvalstī, tirgu saliedētības vai sadrumstalotības pakāpe, kā arī citi nozīmīgi faktori un ka vienlaikus ir jāizmanto priekšrocības, ko sniedz pasākumi, kuri jau dažās dalībvalstīs ir īstenoti un ir izrādījušies efektīvi; uzskata, ka ar jebkādu ierosināto regulējošo iniciatīvu šajā jomā būtu jānodrošina salīdzinoši liela brīvība līdzekļu izvēlē atkarībā no katra tirgus īpašajām iezīmēm, lai nepieļautu “viens der visiem” pieeju, un ka šādas iniciatīvas pamatā ir jābūt vispārējam principam — panākt efektīvāku izpildi, iesaistot attiecīgas valsts struktūras un līdztekus īstenojot privātā sektora nodrošinātas izpildes koncepciju, un tādējādi arī uzlabojot sadrumstaloto zema līmeņa sadarbību dažādās valsts tiesībaizsardzības iestādēs un risinot pārrobežu problēmas saistībā ar negodīgu tirdzniecības praksi;

| 42. | norāda, ka ar pašlaik sadrumstaloto un vājo sadarbība starp dažādām valsts tiesībaizsardzības iestādēm nepietiek, lai risinātu pārrobežu problēmas saistībā ar negodīgu tirdzniecības praksi; |
| --- | --- |

42.

norāda, ka ar pašlaik sadrumstaloto un vājo sadarbība starp dažādām valsts tiesībaizsardzības iestādēm nepietiek, lai risinātu pārrobežu problēmas saistībā ar negodīgu tirdzniecības praksi;

| 43. | aicina Komisiju izvērtēt regulatīvo un neregulatīvo pasākumu efektivitāti un ietekmi, pienācīgi ņemot vērā visas iespējamās sekas, kuras varētu rasties dažādām ieinteresētajām personām un attiecībā uz patērētāju labklājību, kā arī izvērtēt politikas instrumentu klāstu, ko iepriekšminētajā uzņēmuma “Areté” pētījumā norādījuši respondenti un kas apvieno gan brīvprātīgas iniciatīvas un valsts nodrošināta tiesībaizsardzība (33 % no visām atbildēm), gan īpaši ES līmeņa tiesību akti (32 %); |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju izvērtēt regulatīvo un neregulatīvo pasākumu efektivitāti un ietekmi, pienācīgi ņemot vērā visas iespējamās sekas, kuras varētu rasties dažādām ieinteresētajām personām un attiecībā uz patērētāju labklājību, kā arī izvērtēt politikas instrumentu klāstu, ko iepriekšminētajā uzņēmuma “Areté” pētījumā norādījuši respondenti un kas apvieno gan brīvprātīgas iniciatīvas un valsts nodrošināta tiesībaizsardzība (33 % no visām atbildēm), gan īpaši ES līmeņa tiesību akti (32 %);

| 44. | ir pārliecināts, ka patērētāju informētība par lauksaimniecības produktiem ir būtiski nepieciešama, lai risinātu problēmas, ko rada pārtikas piegādes ķēžu nelīdzsvarotība, tostarp arī negodīga tirdzniecības prakse; aicina ieinteresētās personas, kas iesaistītas pārtikas piegādes ķēdes pārvaldībā, palielināt visas pārtikas piegādes ķēdes pārredzamību, palielināt patērētāju informētību, piedāvājot piemērotākus produktu marķēšanas un sertifikācijas mehānismus, ar kuru palīdzību patērētājs varētu izdarīt apzinātu izvēli starp piedāvātajiem produktiem un atbilstoši rīkoties; |
| --- | --- |

44.

ir pārliecināts, ka patērētāju informētība par lauksaimniecības produktiem ir būtiski nepieciešama, lai risinātu problēmas, ko rada pārtikas piegādes ķēžu nelīdzsvarotība, tostarp arī negodīga tirdzniecības prakse; aicina ieinteresētās personas, kas iesaistītas pārtikas piegādes ķēdes pārvaldībā, palielināt visas pārtikas piegādes ķēdes pārredzamību, palielināt patērētāju informētību, piedāvājot piemērotākus produktu marķēšanas un sertifikācijas mehānismus, ar kuru palīdzību patērētājs varētu izdarīt apzinātu izvēli starp piedāvātajiem produktiem un atbilstoši rīkoties;

| 45. | aicina Komisiju, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, veicināt iniciatīvas, ar kurām patērētāju uzmanība tiek pievērsta primāro produktu dempingam, un tādēļ stingri atbalsta informatīvas kampaņas skolās un mācību iestādēs; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, veicināt iniciatīvas, ar kurām patērētāju uzmanība tiek pievērsta primāro produktu dempingam, un tādēļ stingri atbalsta informatīvas kampaņas skolās un mācību iestādēs;

| 46. | norāda — kopš 2009. gada Parlaments ir pieņēmis piecas rezolūcijas par mazumtirdzniecības ķēdes problēmām ES, un trīs no tām bija konkrēti par nelīdzsvarotību un ļaunprātību pārtikas piegādes ķēdē; turklāt norāda, ka minētajā laika posmā Komisija ir sagatavojusi trīs ziņojumus un vienu Zaļo grāmatu, kā arī uzdevusi sagatavot divus galīgos ziņojumus par līdzīgām tēmām; tāpēc paziņo, ka jebkāda papildu analīze par situāciju pārtikas piegādes ķēdē gluži vienkārši novēlos lauksaimniekiem steidzami nepieciešamo palīdzību cīņā pret negodīgu tirdzniecības praksi; |
| --- | --- |

46.

norāda — kopš 2009. gada Parlaments ir pieņēmis piecas rezolūcijas par mazumtirdzniecības ķēdes problēmām ES, un trīs no tām bija konkrēti par nelīdzsvarotību un ļaunprātību pārtikas piegādes ķēdē; turklāt norāda, ka minētajā laika posmā Komisija ir sagatavojusi trīs ziņojumus un vienu Zaļo grāmatu, kā arī uzdevusi sagatavot divus galīgos ziņojumus par līdzīgām tēmām; tāpēc paziņo, ka jebkāda papildu analīze par situāciju pārtikas piegādes ķēdē gluži vienkārši novēlos lauksaimniekiem steidzami nepieciešamo palīdzību cīņā pret negodīgu tirdzniecības praksi;

| 47. | mudina visus piegādes ķēdes dalībniekus apsvērt līgumu standartizācijas iespējas un mūsdienīgus līgumus, kuros puses sadala riskus un ieguvumus; |
| --- | --- |

47.

mudina visus piegādes ķēdes dalībniekus apsvērt līgumu standartizācijas iespējas un mūsdienīgus līgumus, kuros puses sadala riskus un ieguvumus;

| 48. | atzīst, ka ar kopējās lauksaimniecības politikas reformu un ar jauno vienoto tirgu kopīgo organizāciju ir ieviesti vairāki pasākumi, kuru mērķis ir rast risinājumu tam, kā samazināt atšķirības starp lauksaimnieku, mazumtirgotāju, vairumtirgotāju un MVU iespējām panākt izdevīgākus nosacījumus pārtikas piegādes ķēdē, šajā nolūkā jo īpaši atbalstot ražotāju organizāciju izveidi un attīstību; uzsver to, cik nozīmīga ir šī piegādātāju sadarbība; |
| --- | --- |

48.

atzīst, ka ar kopējās lauksaimniecības politikas reformu un ar jauno vienoto tirgu kopīgo organizāciju ir ieviesti vairāki pasākumi, kuru mērķis ir rast risinājumu tam, kā samazināt atšķirības starp lauksaimnieku, mazumtirgotāju, vairumtirgotāju un MVU iespējām panākt izdevīgākus nosacījumus pārtikas piegādes ķēdē, šajā nolūkā jo īpaši atbalstot ražotāju organizāciju izveidi un attīstību; uzsver to, cik nozīmīga ir šī piegādātāju sadarbība;

| 49. | norāda, ka Regula (ES) Nr. 1308/2013 paredz ražotāju organizāciju izveidi un ka tās ieviešanu stiprina KLP otrā pīlāra finanšu stimuli; norāda, ka šis tiesiskais regulējums paver iespēju ražotāju organizācijām, to apvienībām un starpnozaru organizācijām piedalīties (dažu nozaru gadījumā) kolektīvās sarunās un (visu nozaru gadījumā) sarunās par piegādes līgumu nosacījumiem un paredz pagaidu izņēmumus no atsevišķiem konkurences noteikumiem krasu tirgus svārstību laikā, ja vien tiek veikti atbilstoši aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

49.

norāda, ka Regula (ES) Nr. 1308/2013 paredz ražotāju organizāciju izveidi un ka tās ieviešanu stiprina KLP otrā pīlāra finanšu stimuli; norāda, ka šis tiesiskais regulējums paver iespēju ražotāju organizācijām, to apvienībām un starpnozaru organizācijām piedalīties (dažu nozaru gadījumā) kolektīvās sarunās un (visu nozaru gadījumā) sarunās par piegādes līgumu nosacījumiem un paredz pagaidu izņēmumus no atsevišķiem konkurences noteikumiem krasu tirgus svārstību laikā, ja vien tiek veikti atbilstoši aizsardzības pasākumi;

| 50. | mudina Komisiju stingri veicināt šo pieeju, lai palielinātu primāro ražotāju iespējas panākt izdevīgākus nosacījumus, kā arī mudināt ražotājus pievienoties ražotāju organizācijām un to apvienībām; jo īpaši uzsver to, cik neaizsargāti ir mazie un ģimenes lauksaimnieki, kuriem ir potenciāls radīt un uzturēt darbvietas izolētos, attālos un kalnu reģionos; |
| --- | --- |

50.

mudina Komisiju stingri veicināt šo pieeju, lai palielinātu primāro ražotāju iespējas panākt izdevīgākus nosacījumus, kā arī mudināt ražotājus pievienoties ražotāju organizācijām un to apvienībām; jo īpaši uzsver to, cik neaizsargāti ir mazie un ģimenes lauksaimnieki, kuriem ir potenciāls radīt un uzturēt darbvietas izolētos, attālos un kalnu reģionos;

| 51. | uzskata, ka līdztekus ražotāju organizāciju stiprināšanai un veidošanai ir jāstiprina lauksaimnieku iespējas panākt izdevīgākus nosacījumus pārtikas piegādes ķēdē, jo īpaši nodrošinot viņiem tiesības izskatīt līgumu nosacījumus kolektīvās sarunās; |
| --- | --- |

51.

uzskata, ka līdztekus ražotāju organizāciju stiprināšanai un veidošanai ir jāstiprina lauksaimnieku iespējas panākt izdevīgākus nosacījumus pārtikas piegādes ķēdē, jo īpaši nodrošinot viņiem tiesības izskatīt līgumu nosacījumus kolektīvās sarunās;

| 52. | aicina palielināt piegādes ķēdes pārredzamību un informācijas pieejamību un stiprināt struktūras un tirgus informācijas instrumentus, kuras, līdzīgi kā Eiropas instruments pārtikas produktu cenu uzraudzībai un Piena tirgus novērošanas centrs (Milk Market Observatory), nodrošina lauksaimniekus un ražotāju organizācijas ar precīzu un savlaicīgu informāciju par tirgus situāciju; |
| --- | --- |

52.

aicina palielināt piegādes ķēdes pārredzamību un informācijas pieejamību un stiprināt struktūras un tirgus informācijas instrumentus, kuras, līdzīgi kā Eiropas instruments pārtikas produktu cenu uzraudzībai un Piena tirgus novērošanas centrs (Milk Market Observatory), nodrošina lauksaimniekus un ražotāju organizācijas ar precīzu un savlaicīgu informāciju par tirgus situāciju;

| 53. | uzskata, ka cenām visā pārtikas piegādes ķēdē ir jābūt tādām, kas labāk atspoguļo primāro ražotāju pievienoto vērtību; šajā nolūkā prasa, lai mazumtirdzniecības cenu noteikšana būtu pēc iespējas pārredzamāka; |
| --- | --- |

53.

uzskata, ka cenām visā pārtikas piegādes ķēdē ir jābūt tādām, kas labāk atspoguļo primāro ražotāju pievienoto vērtību; šajā nolūkā prasa, lai mazumtirdzniecības cenu noteikšana būtu pēc iespējas pārredzamāka;

| 54. | norāda, ka vairākās dalībvalstīs lauksaimnieki ir nostiprinājuši savu pozīciju pārtikas piegādes ķēdē, izveidojot kooperatīvus un tādējādi nodrošinot, ka pārstrādes posma pievienotā vērtība nonāk atpakaļ pie lauksaimniekiem, un uzskata, ka ir svarīgi šos kooperatīvus neapgrūtināt ar papildu izmaksām, ko rada obligātas un ar lielām izmaksām saistītas birokrātiskās procedūras; |
| --- | --- |

54.

norāda, ka vairākās dalībvalstīs lauksaimnieki ir nostiprinājuši savu pozīciju pārtikas piegādes ķēdē, izveidojot kooperatīvus un tādējādi nodrošinot, ka pārstrādes posma pievienotā vērtība nonāk atpakaļ pie lauksaimniekiem, un uzskata, ka ir svarīgi šos kooperatīvus neapgrūtināt ar papildu izmaksām, ko rada obligātas un ar lielām izmaksām saistītas birokrātiskās procedūras;

| 55. | aicina ražotājus un pārstrādātājus sadarboties un ieguldīt inovācijās, kā arī paaugstināt savas produkcijas pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

55.

aicina ražotājus un pārstrādātājus sadarboties un ieguldīt inovācijās, kā arī paaugstināt savas produkcijas pievienoto vērtību;

| 56. | atgādina Komisijai, ka patstāvīgajā ziņojumā, kas pieņemts 2013. gada decembrī, Parlaments aicināja Komisiju noskaidrot izpildes neatkarīgas nodrošināšanas iespējas, lai risinātu primāro ražotāju “baiļu faktora” problēmu; mudina Komisiju to apsvērt savā ziņojumā; |
| --- | --- |

56.

atgādina Komisijai, ka patstāvīgajā ziņojumā, kas pieņemts 2013. gada decembrī, Parlaments aicināja Komisiju noskaidrot izpildes neatkarīgas nodrošināšanas iespējas, lai risinātu primāro ražotāju “baiļu faktora” problēmu; mudina Komisiju to apsvērt savā ziņojumā;

| 57. | uzskata, ka profesionālās organizācijas varētu darboties kā platforma, kas ļauj primārajiem ražotājiem ar šādu profesionālo organizāciju starpniecību bez “baiļu faktora” iesniegt sūdzības kompetentajai iestādei iespējamos negodīgas tirdzniecības prakses gadījumos; |
| --- | --- |

57.

uzskata, ka profesionālās organizācijas varētu darboties kā platforma, kas ļauj primārajiem ražotājiem ar šādu profesionālo organizāciju starpniecību bez “baiļu faktora” iesniegt sūdzības kompetentajai iestādei iespējamos negodīgas tirdzniecības prakses gadījumos;

| 58. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo ziņojumu Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

58.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo ziņojumu Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 184 E, 6.8.2009., 23. lpp.

(2)  OV C 308 E, 20.10.2011., 22. lpp.

(3)  OV C 227 E, 6.8.2013., 11. lpp.

(4)  OV C 255, 14.10.2005., 44. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0004.

(6)  OV C 210, 3.8.2010., 4. lpp.

(7)  OV C 33 E, 5.2.2013., 9. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0580.

(9)  OV L 376, 27.12.2006., 21. lpp.

(10)  OV L 48, 23.2.2011., 1. lpp.

(11)  OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.

(12)  OV L 95, 21.4.1993., 29. lpp.

(13)  OV L 94, 30.3.2012., 38. lpp.

(14)  Eurostat, 2010.

(15)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/sites/digital-agenda/files/discussions/Vertical%20relationships%20in%20the%20Food%20Supply%20Chain%20-%20Principles%20of%20Good%20Practice.pdf

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/51 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/51

---

P8_TA(2016)0251

Tehnoloģiski risinājumi ilgtspējīgai lauksaimniecībai

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūcija par tehnoloģiskiem risinājumiem ilgtspējīgai lauksaimniecībai Eiropas Savienībā (2015/2225(INI))

(2018/C 086/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 11. pantu, 114. panta 3. punktu, 168. panta 1. punktu un 191. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 11. pantu, 114. panta 3. punktu, 168. panta 1. punktu un 191. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 3. decembra Lēmumu 2013/743/ES, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads), un atceļ Lēmumus 2006/971/EK, 2006/972/EK, 2006/973/EK, 2006/974/EK un 2006/975/EK (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 3. decembra Lēmumu 2013/743/ES, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads), un atceļ Lēmumus 2006/971/EK, 2006/972/EK, 2006/973/EK, 2006/974/EK un 2006/975/EK (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1291/2013, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1291/2013, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 233/2014, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā 2014.–2020. gadam (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 233/2014, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā 2014.–2020. gadam (6),

| — | ņemot vērā Padomes 2004. gada 24. aprīļa Regulu (EK) Nr. 870/2004, ar ko izveido Kopienas programmu ģenētisko resursu saglabāšanai, raksturošanai, vākšanai un izmantošanai lauksaimniecībā un atceļ Regulu (EK) Nr. 1467/94 (7), kā arī Komisijas 2013. gada 28. novembra paziņojumu “Lauksaimniecības ģenētiskie resursi no saglabāšanas līdz ilgtspējīgai izmantošanai” (COM(2013)0838), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2004. gada 24. aprīļa Regulu (EK) Nr. 870/2004, ar ko izveido Kopienas programmu ģenētisko resursu saglabāšanai, raksturošanai, vākšanai un izmantošanai lauksaimniecībā un atceļ Regulu (EK) Nr. 1467/94 (7), kā arī Komisijas 2013. gada 28. novembra paziņojumu “Lauksaimniecības ģenētiskie resursi no saglabāšanas līdz ilgtspējīgai izmantošanai” (COM(2013)0838),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas un Eiropas Investīciju bankas 2014. gada 14. jūlija Saprašanās memorandu par sadarbību lauksaimniecības un lauku attīstības jomā 2014.–2020. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Eiropas Investīciju bankas 2014. gada 14. jūlija Saprašanās memorandu par sadarbību lauksaimniecības un lauku attīstības jomā 2014.–2020. gadā,

| — | ņemot vērā 2014. gada 11. marta rezolūciju par Eiropas dārzkopības nozares nākotni — izaugsmes stratēģijas (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 11. marta rezolūciju par Eiropas dārzkopības nozares nākotni — izaugsmes stratēģijas (9),

| — | ņemot vērā 2014. gada pētījumu, ko veicis Politikas departaments B (Struktūrpolitika un kohēzijas politika – Lauksaimniecība un lauku attīstība), “Precīzā lauksaimniecība: iespēja ES lauksaimniekiem — potenciālais atbalsts ar KLP 2014.–2020. gadam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada pētījumu, ko veicis Politikas departaments B (Struktūrpolitika un kohēzijas politika – Lauksaimniecība un lauku attīstība), “Precīzā lauksaimniecība: iespēja ES lauksaimniekiem — potenciālais atbalsts ar KLP 2014.–2020. gadam”,

| — | ņemot vērā Zinātnisko un tehnoloģisko iespēju novērtēšanas nodaļas (STOA) 2013. gada pētījumu “Tehnoloģiskās iespējas nodrošināt uzturu 10 miljardiem cilvēku”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zinātnisko un tehnoloģisko iespēju novērtēšanas nodaļas (STOA) 2013. gada pētījumu “Tehnoloģiskās iespējas nodrošināt uzturu 10 miljardiem cilvēku”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 29. februāra paziņojumu par Eiropas inovācijas partnerību “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja” (COM(2012)0079), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 29. februāra paziņojumu par Eiropas inovācijas partnerību “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja” (COM(2012)0079),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 13. februāra paziņojumu “Inovācijas ilgtspējīgai izaugsmei: Eiropas bioekonomika” (COM(2012)0060), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 13. februāra paziņojumu “Inovācijas ilgtspējīgai izaugsmei: Eiropas bioekonomika” (COM(2012)0060),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 16. oktobra Lēmumu, ar ko izveido augsta līmeņa zinātnisko padomdevēju grupu (C(2015)6946), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 16. oktobra Lēmumu, ar ko izveido augsta līmeņa zinātnisko padomdevēju grupu (C(2015)6946),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 19. maija paziņojumu “Labāks regulējums labāku rezultātu sasniegšanai — ES programma” (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 19. maija paziņojumu “Labāks regulējums labāku rezultātu sasniegšanai — ES programma” (COM(2015)0215),

| — | ņemot vērā 2015. gada 17. decembra rezolūciju par patentiem un augu selekcionāru tiesībām (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 17. decembra rezolūciju par patentiem un augu selekcionāru tiesībām (10),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A8-0174/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A8-0174/2016),

| A. | tā kā mūsu sabiedrībai nākas saskarties ar dažādām problēmām, kurās ir iesaistīta lauksaimniecība un kuru risināšanā ir jāpiedalās, un tā kā tiek lēsts, ka pasaules iedzīvotāju skaits līdz 2050. gadam sasniegs 9,6 miljardus, kas nozīmē, ka salīdzinājumā ar pašreizējo stāvokli pasaulē būs vēl par aptuveni 2,4 miljardiem cilvēku vairāk; |
| --- | --- |

A.

tā kā mūsu sabiedrībai nākas saskarties ar dažādām problēmām, kurās ir iesaistīta lauksaimniecība un kuru risināšanā ir jāpiedalās, un tā kā tiek lēsts, ka pasaules iedzīvotāju skaits līdz 2050. gadam sasniegs 9,6 miljardus, kas nozīmē, ka salīdzinājumā ar pašreizējo stāvokli pasaulē būs vēl par aptuveni 2,4 miljardiem cilvēku vairāk;

| B. | tā kā vidēji tiek izšķērdēta vismaz viena trešdaļa no saražotās pārtikas un dažos sektoros gandrīz puse un tā kā viens no visefektīvākajiem veidiem, kā apmierināt šo paredzamo pieprasījumu, nenoplicinot jau tā trūcīgos resursus, ir izmantot tehnoloģiskos risinājumus, lai palielinātu ražošanu, uzlabotu sadalīšanas līdzekļus un risinātu pārtikas izšķērdēšanas problēmu; |
| --- | --- |

B.

tā kā vidēji tiek izšķērdēta vismaz viena trešdaļa no saražotās pārtikas un dažos sektoros gandrīz puse un tā kā viens no visefektīvākajiem veidiem, kā apmierināt šo paredzamo pieprasījumu, nenoplicinot jau tā trūcīgos resursus, ir izmantot tehnoloģiskos risinājumus, lai palielinātu ražošanu, uzlabotu sadalīšanas līdzekļus un risinātu pārtikas izšķērdēšanas problēmu;

| C. | tā kā ir spēcīgs pieprasījums ražot vairāk drošas, veselīgas un uzturvielām bagātas pārtikas ES un pasaules iedzīvotājiem, lai risinātu nepietiekama uztura, aptaukošanās, sirds un asinsvadu slimību u. c. problēmas; un tā kā ES augstie pārtikas kvalitātes standarti ir atzīti visā pasaulē; |
| --- | --- |

C.

tā kā ir spēcīgs pieprasījums ražot vairāk drošas, veselīgas un uzturvielām bagātas pārtikas ES un pasaules iedzīvotājiem, lai risinātu nepietiekama uztura, aptaukošanās, sirds un asinsvadu slimību u. c. problēmas; un tā kā ES augstie pārtikas kvalitātes standarti ir atzīti visā pasaulē;

| D. | tā kā ir daudzi alternatīvi zemes izmantošanas veidi, kas konkurē ar lauksaimniecību, tostarp urbanizācija, rūpniecība, tūrisms un atpūta; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir daudzi alternatīvi zemes izmantošanas veidi, kas konkurē ar lauksaimniecību, tostarp urbanizācija, rūpniecība, tūrisms un atpūta;

| E. | tā kā lauksaimniecības izejvielas rada izaugsmes iespējas “zaļajai” ķīmijai; |
| --- | --- |

E.

tā kā lauksaimniecības izejvielas rada izaugsmes iespējas “zaļajai” ķīmijai;

| F. | tā kā, ņemot vērā, ka, no vienas puses, ir jākontrolē izmaksas, lai saglabātu ienākumus, un, no otras puses, jāreaģē uz vides resursu (augsnes, ūdens, gaisa un bioloģiskās daudzveidības) noplicināšanos un degradāciju, uzņēmējiem par arvien svarīgāku mērķi kļūst ilgtspējības līmeņa paaugstināšana lauksaimniecībā; tā kā lauksaimniecība patērē 70 % pasaules saldūdens un tā kā jau patlaban ūdens pieejamība lielā mērā ierobežo lauksaimniecisko ražošanu dažos ES un pasaules reģionos; tā kā dzeramā ūdens izmantošanu lauksaimniecībā var ievērojami samazināt, efektīvi izmantojot modernas apūdeņošanas metodes un audzējot vietējiem klimatiskajiem apstākļiem piemērotas kultūras; |
| --- | --- |

F.

tā kā, ņemot vērā, ka, no vienas puses, ir jākontrolē izmaksas, lai saglabātu ienākumus, un, no otras puses, jāreaģē uz vides resursu (augsnes, ūdens, gaisa un bioloģiskās daudzveidības) noplicināšanos un degradāciju, uzņēmējiem par arvien svarīgāku mērķi kļūst ilgtspējības līmeņa paaugstināšana lauksaimniecībā; tā kā lauksaimniecība patērē 70 % pasaules saldūdens un tā kā jau patlaban ūdens pieejamība lielā mērā ierobežo lauksaimniecisko ražošanu dažos ES un pasaules reģionos; tā kā dzeramā ūdens izmantošanu lauksaimniecībā var ievērojami samazināt, efektīvi izmantojot modernas apūdeņošanas metodes un audzējot vietējiem klimatiskajiem apstākļiem piemērotas kultūras;

| G. | tā kā slāpekli saturoši mēslošanas līdzekļi paaugstina ražas, bet to ražošanai tiek izlietoti apmēram 50 % no fosilā kurināmā enerģijas, ko patērē lauksaimnieciskās ražošanas sistēmas; |
| --- | --- |

G.

tā kā slāpekli saturoši mēslošanas līdzekļi paaugstina ražas, bet to ražošanai tiek izlietoti apmēram 50 % no fosilā kurināmā enerģijas, ko patērē lauksaimnieciskās ražošanas sistēmas;

| H. | tā kā tiek prognozēts, ka pieprasījums pēc enerģijas pasaulē līdz 2030. gadam palielināsies par 40 %, un tā kā tagad rūpīgi jāapsver šā pieprasījuma apmierināšana, pamatojoties uz lielāku energoefektivitāti un drošu energoresursu struktūru, kurā iekļauti atjaunojamie energoresursi; tā kā pētījums liecina, ka īsākas lauksaimniecības pārtikas ķēdes var samazināt enerģijas patēriņu un nodrošināt ieguvumus izmaksu un vides ziņā; |
| --- | --- |

H.

tā kā tiek prognozēts, ka pieprasījums pēc enerģijas pasaulē līdz 2030. gadam palielināsies par 40 %, un tā kā tagad rūpīgi jāapsver šā pieprasījuma apmierināšana, pamatojoties uz lielāku energoefektivitāti un drošu energoresursu struktūru, kurā iekļauti atjaunojamie energoresursi; tā kā pētījums liecina, ka īsākas lauksaimniecības pārtikas ķēdes var samazināt enerģijas patēriņu un nodrošināt ieguvumus izmaksu un vides ziņā;

| I. | tā kā katru gadu līdz 40 % no kopējās kultūraugu ražas tiek zaudēts augu kaitēkļu un slimību dēļ un tā kā ir sagaidāms, ka šis rādītājs ievērojami pieaugs turpmākajos gados; tā kā — lai šim rādītājam neļautu vēl vairāk palielināties — ir jāveic pasākumi, tostarp izmantojot sistēmiskas pieejas un pielāgojot pašreizējos ražošanas modeļus, un tā kā klimata pārmaiņas veicina šo ražas zudumu un izraisa ekoloģiski jaunu augu kaitēkļu un slimību rašanos; |
| --- | --- |

I.

tā kā katru gadu līdz 40 % no kopējās kultūraugu ražas tiek zaudēts augu kaitēkļu un slimību dēļ un tā kā ir sagaidāms, ka šis rādītājs ievērojami pieaugs turpmākajos gados; tā kā — lai šim rādītājam neļautu vēl vairāk palielināties — ir jāveic pasākumi, tostarp izmantojot sistēmiskas pieejas un pielāgojot pašreizējos ražošanas modeļus, un tā kā klimata pārmaiņas veicina šo ražas zudumu un izraisa ekoloģiski jaunu augu kaitēkļu un slimību rašanos;

| J. | tā kā globālā sasilšana izraisa ekstrēmus laikapstākļus, kas rada sausumu vai plūdus, kuri nodara būtiskus zaudējumus skartajām iedzīvotāju grupām un nopietni apdraud viņu nodrošinājumu ar pārtiku; un tā kā klimata noturība bioloģiski un strukturāli daudzveidīgās agroekosistēmās var palīdzēt samazināt šo risku; |
| --- | --- |

J.

tā kā globālā sasilšana izraisa ekstrēmus laikapstākļus, kas rada sausumu vai plūdus, kuri nodara būtiskus zaudējumus skartajām iedzīvotāju grupām un nopietni apdraud viņu nodrošinājumu ar pārtiku; un tā kā klimata noturība bioloģiski un strukturāli daudzveidīgās agroekosistēmās var palīdzēt samazināt šo risku;

| K. | tā kā ES kultūraugu ģenētiskais potenciāls vēl netiek pastāvīgi izmantots Eiropas lauku saimniecībās, kur ražība pēdējos gados nav palielinājusies; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES kultūraugu ģenētiskais potenciāls vēl netiek pastāvīgi izmantots Eiropas lauku saimniecībās, kur ražība pēdējos gados nav palielinājusies;

| L. | tā kā augu ģenētisko resursu daudzveidība un kvalitāte ir izšķiroši nozīmīga lauksaimniecības noturībai un produktivitātei, tādējādi tie ir noteicoši faktori ilgtermiņa saimniekošanai laukos un nodrošinājumam ar pārtiku; |
| --- | --- |

L.

tā kā augu ģenētisko resursu daudzveidība un kvalitāte ir izšķiroši nozīmīga lauksaimniecības noturībai un produktivitātei, tādējādi tie ir noteicoši faktori ilgtermiņa saimniekošanai laukos un nodrošinājumam ar pārtiku;

| M. | tā kā “ražības starpības” novēršana ir īpaša problēma ilgtspējīgas lauksaimniecības pētniecības programmā; |
| --- | --- |

M.

tā kā “ražības starpības” novēršana ir īpaša problēma ilgtspējīgas lauksaimniecības pētniecības programmā;

| N. | tā kā precīzā lauksaimniecība nozīmē izmantot automatizāciju un citas tehnoloģijas, lai uzlabotu galveno lauksaimniecības pārvaldības paņēmienu precizitāti un efektivitāti, izmantojot sistēmiskas pieejas datu apkopošanai un analīzei un klimata, augsnes, ūdens un kultūraugu mijiedarbības optimizēšanai, un tā kā precīzās lauksaimniecības galīgais mērķis ir samazināt pesticīdu, mēslojuma un ūdens izmantošanu, vienlaikus palielinot augsnes auglību un optimizējot ražību; |
| --- | --- |

N.

tā kā precīzā lauksaimniecība nozīmē izmantot automatizāciju un citas tehnoloģijas, lai uzlabotu galveno lauksaimniecības pārvaldības paņēmienu precizitāti un efektivitāti, izmantojot sistēmiskas pieejas datu apkopošanai un analīzei un klimata, augsnes, ūdens un kultūraugu mijiedarbības optimizēšanai, un tā kā precīzās lauksaimniecības galīgais mērķis ir samazināt pesticīdu, mēslojuma un ūdens izmantošanu, vienlaikus palielinot augsnes auglību un optimizējot ražību;

| O. | tā kā augsnes zinātne liecina, ka veselīga, dzīva augsne baro un aizsargā kultūraugus, pateicoties labvēlīgu sugu klātbūtnei, kas aizsargā no patogēniem un kaitēkļiem, kā arī nodrošina kultūraugus ar barības vielām un ūdeni apmaiņā pret cukuriem augu sakņu eksudātos; tā kā lauksaimniecības prakse var negatīvi ietekmēt augsnes bioloģisko, ķīmisko un fizikālo kvalitāti, izraisot tādas sekas kā augsnes erozija, augsnes stuktūras degradācija un auglības zudums; |
| --- | --- |

O.

tā kā augsnes zinātne liecina, ka veselīga, dzīva augsne baro un aizsargā kultūraugus, pateicoties labvēlīgu sugu klātbūtnei, kas aizsargā no patogēniem un kaitēkļiem, kā arī nodrošina kultūraugus ar barības vielām un ūdeni apmaiņā pret cukuriem augu sakņu eksudātos; tā kā lauksaimniecības prakse var negatīvi ietekmēt augsnes bioloģisko, ķīmisko un fizikālo kvalitāti, izraisot tādas sekas kā augsnes erozija, augsnes stuktūras degradācija un auglības zudums;

| P. | tā kā novatorisko tehnoloģiju sniegtie ieguvumi nebūtu jāierobežo tikai ar viena veida lauksaimniecības praksi un tiem vajadzētu būt piemērojamiem visiem lauksaimniecības veidiem — tradicionālajai un bioloģiskajai lauksaimniecībai, lopkopībai un augkopībai, mazām saimniecībām un lielražošanai; |
| --- | --- |

P.

tā kā novatorisko tehnoloģiju sniegtie ieguvumi nebūtu jāierobežo tikai ar viena veida lauksaimniecības praksi un tiem vajadzētu būt piemērojamiem visiem lauksaimniecības veidiem — tradicionālajai un bioloģiskajai lauksaimniecībai, lopkopībai un augkopībai, mazām saimniecībām un lielražošanai;

| Q. | tā kā laikposmā no 1993. līdz 2009. gadam pesticīdu darbīgo vielu skaits ir samazināts par 70 %, savukārt kaitēkļu izplatības uzliesmojumi Eiropas Savienībā ir palielinājušies; tā kā apstiprināšanas process, tostarp aktīvo vielu definēšanas kritēriju un augu aizsardzības līdzekļiem alternatīvu jauno vielu kritēriju noteikšana, kļūst par aizvien lielāku izaicinājumu ES lauksaimniecībai un tās iedzīvotājiem; tā kā steidzami jānovērš darbīgo vielu trūkums maziem lietojumiem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā laikposmā no 1993. līdz 2009. gadam pesticīdu darbīgo vielu skaits ir samazināts par 70 %, savukārt kaitēkļu izplatības uzliesmojumi Eiropas Savienībā ir palielinājušies; tā kā apstiprināšanas process, tostarp aktīvo vielu definēšanas kritēriju un augu aizsardzības līdzekļiem alternatīvu jauno vielu kritēriju noteikšana, kļūst par aizvien lielāku izaicinājumu ES lauksaimniecībai un tās iedzīvotājiem; tā kā steidzami jānovērš darbīgo vielu trūkums maziem lietojumiem;

| R. | tā kā nepietiekamie augu aizsardzības risinājumi īpašiem kultūraugiem apdraud pārtikas kultūraugu ražošanas kvalitāti, daudzveidību un ilgtspējību Eiropas Savienībā un tam ir tieša ietekme, kuru lēš vairāk nekā EUR 1 miljarda apmērā, tostarp ražošanas zaudējumi un papildu izmaksas lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

R.

tā kā nepietiekamie augu aizsardzības risinājumi īpašiem kultūraugiem apdraud pārtikas kultūraugu ražošanas kvalitāti, daudzveidību un ilgtspējību Eiropas Savienībā un tam ir tieša ietekme, kuru lēš vairāk nekā EUR 1 miljarda apmērā, tostarp ražošanas zaudējumi un papildu izmaksas lauksaimniekiem;

| S. | tā kā politikas un pētniecības finansēšanas prioritāšu īstermiņa cikli var kaitēt prasmēm, infrastruktūrai un inovācijai lauksaimniecībā un tā kā prioritāte būtu jāpiešķir pētniecības atklājumu efektīvai nodošanai no zinātnes iestādēm lauksaimnieku rīcībā, kā arī pētniecības programmām, kas vērstas uz lauksaimniecības ilgtspējības uzlabošanu, ražošanas izmaksu samazināšanu un konkurētspējas palielināšanu, |
| --- | --- |

S.

tā kā politikas un pētniecības finansēšanas prioritāšu īstermiņa cikli var kaitēt prasmēm, infrastruktūrai un inovācijai lauksaimniecībā un tā kā prioritāte būtu jāpiešķir pētniecības atklājumu efektīvai nodošanai no zinātnes iestādēm lauksaimnieku rīcībā, kā arī pētniecības programmām, kas vērstas uz lauksaimniecības ilgtspējības uzlabošanu, ražošanas izmaksu samazināšanu un konkurētspējas palielināšanu,

Precīzā lauksaimniecība (PL)

| 1. | norāda, ka lauksaimniecības nozares pamatā vienmēr ir bijuši jauni lauksaimniecības uzņēmējdarbības modeļi un prakse, tostarp jauni paņēmieni un ražošanas metodes, lai palielinātu ražīgumu un labāk pielāgotos jauniem un mainīgiem apstākļiem; uzsver, ka ekosistēmas pakalpojumiem, piemēram, barības vielu apritei, ir galvenā nozīme lauksaimniecībā un ka dažas funkcijas, piemēram, oglekļa piesaiste, neaprobežojas tikai ar pārtikas ražošanu; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka lauksaimniecības nozares pamatā vienmēr ir bijuši jauni lauksaimniecības uzņēmējdarbības modeļi un prakse, tostarp jauni paņēmieni un ražošanas metodes, lai palielinātu ražīgumu un labāk pielāgotos jauniem un mainīgiem apstākļiem; uzsver, ka ekosistēmas pakalpojumiem, piemēram, barības vielu apritei, ir galvenā nozīme lauksaimniecībā un ka dažas funkcijas, piemēram, oglekļa piesaiste, neaprobežojas tikai ar pārtikas ražošanu;

| 2. | ir pārliecināts, ka inovācijai ir potenciāls, lai palīdzētu panākt ilgtspējīgu lauksaimniecību Eiropas Savienībā, un uzskata, ka PL tehnoloģijas ir īpaši nozīmīgas progresa uzturēšanai, taču atzīst, ka pastāv ierobežojumi PL plašai pieņemšanai, tostarp šīs tehnoloģijas drošums, pārvaldāmība un ierobežotās zināšanas par to, kā arī tās spēja pielāgoties visiem saimniecību veidiem un lielumiem; |
| --- | --- |

2.

ir pārliecināts, ka inovācijai ir potenciāls, lai palīdzētu panākt ilgtspējīgu lauksaimniecību Eiropas Savienībā, un uzskata, ka PL tehnoloģijas ir īpaši nozīmīgas progresa uzturēšanai, taču atzīst, ka pastāv ierobežojumi PL plašai pieņemšanai, tostarp šīs tehnoloģijas drošums, pārvaldāmība un ierobežotās zināšanas par to, kā arī tās spēja pielāgoties visiem saimniecību veidiem un lielumiem;

| 3. | uzskata, ka precīzās lauksaimniecības principi var radīt lielus ieguvumus vides jomā, palielināt lauksaimnieku ienākumus, racionalizēt lauksaimniecības mašīnu izmantošanu un būtiski palielināt resursu efektivitāti, tostarp apūdeņošanas ūdens izlietošanu; tāpēc mudina Komisiju veicināt politikas virzienus, lai stimulētu precīzās lauksaimniecības tehnoloģiju attīstību un piemērošanu visu veidu saimniecībām neatkarīgi no to lieluma un ražošanas, kas var būt augkopība un/vai lopkopība; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka precīzās lauksaimniecības principi var radīt lielus ieguvumus vides jomā, palielināt lauksaimnieku ienākumus, racionalizēt lauksaimniecības mašīnu izmantošanu un būtiski palielināt resursu efektivitāti, tostarp apūdeņošanas ūdens izlietošanu; tāpēc mudina Komisiju veicināt politikas virzienus, lai stimulētu precīzās lauksaimniecības tehnoloģiju attīstību un piemērošanu visu veidu saimniecībām neatkarīgi no to lieluma un ražošanas, kas var būt augkopība un/vai lopkopība;

| 4. | uzsver, ka precīzajā lauksaimniecībā īpaši nepieciešams inovācijas process, lai atrisinātu jautājumu par “augstām izmaksām” dažu PL tehnoloģiju pilnveidošanā un izmantošanā, un ka lauksaimniekiem un visai piegādes ķēdei aktīvi jāiesaistās šo tehnoloģiju pilnveidošanā, lai nodrošinātu neapšaubāmas priekšrocības saimniecību līmenī un padarītu saimniecības daudz noturīgākas; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka precīzajā lauksaimniecībā īpaši nepieciešams inovācijas process, lai atrisinātu jautājumu par “augstām izmaksām” dažu PL tehnoloģiju pilnveidošanā un izmantošanā, un ka lauksaimniekiem un visai piegādes ķēdei aktīvi jāiesaistās šo tehnoloģiju pilnveidošanā, lai nodrošinātu neapšaubāmas priekšrocības saimniecību līmenī un padarītu saimniecības daudz noturīgākas;

| 5. | ir pārliecināts, ka ekonomiska attīstība un ilgtspējīga ražošana viena otru neizslēdz un tās abas var sasniegt ar inovāciju; uzsver, ka jāatbalsta inovācija tehnoloģiju un pārvaldības jomā, nodrošinot regulatīvu saskaņotību, skaidrību un uzņēmējdarbības iespējas, un mudina Komisiju nodrošināt, ka inovācija tiek īpaši ņemta vērā atbilstošo tiesību aktu turpmākajās pārskatīšanās un reformās; uzsver, ka Eiropas lauksaimniecība spēj ražot kvalitatīvus produktus ar augstu pievienoto vērtību, kā arī rast rentablus, uz zinātību balstītus risinājumus, lai ar pārtiku nodrošinātu pasaules iedzīvotājus, kuru skaits un vajadzības arvien pieaug; |
| --- | --- |

5.

ir pārliecināts, ka ekonomiska attīstība un ilgtspējīga ražošana viena otru neizslēdz un tās abas var sasniegt ar inovāciju; uzsver, ka jāatbalsta inovācija tehnoloģiju un pārvaldības jomā, nodrošinot regulatīvu saskaņotību, skaidrību un uzņēmējdarbības iespējas, un mudina Komisiju nodrošināt, ka inovācija tiek īpaši ņemta vērā atbilstošo tiesību aktu turpmākajās pārskatīšanās un reformās; uzsver, ka Eiropas lauksaimniecība spēj ražot kvalitatīvus produktus ar augstu pievienoto vērtību, kā arī rast rentablus, uz zinātību balstītus risinājumus, lai ar pārtiku nodrošinātu pasaules iedzīvotājus, kuru skaits un vajadzības arvien pieaug;

| 6. | aicina nozari, Komisiju un dalībvalstis strādāt partnerībā ar nolūku uzlabot robotikas un citu PL metožu efektivitāti un spēju pielāgoties, lai efektīvi izmantotu pētījumiem paredzēto finansējumu lauksaimniecības un dārzkopības interesēs; |
| --- | --- |

6.

aicina nozari, Komisiju un dalībvalstis strādāt partnerībā ar nolūku uzlabot robotikas un citu PL metožu efektivitāti un spēju pielāgoties, lai efektīvi izmantotu pētījumiem paredzēto finansējumu lauksaimniecības un dārzkopības interesēs;

| 7. | turklāt aicina nozari izmantot iespējas, ko sniedz inovācija, lai attīstītu PL potenciālu, kas būtu pieejams visiem, tādējādi nodrošinot iespējas cilvēkiem ar invaliditāti, veicinot dzimumu līdztiesību un paplašinot prasmju bāzi, kā arī nodarbinātības iespējas lauku kopienās; |
| --- | --- |

7.

turklāt aicina nozari izmantot iespējas, ko sniedz inovācija, lai attīstītu PL potenciālu, kas būtu pieejams visiem, tādējādi nodrošinot iespējas cilvēkiem ar invaliditāti, veicinot dzimumu līdztiesību un paplašinot prasmju bāzi, kā arī nodarbinātības iespējas lauku kopienās;

| 8. | atzinīgi vērtē PL robotikas iekļaušanu nesen publicētajā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” darba programmā 2016.–2017. gadam, tomēr pauž nožēlu par to, ka priekšlikumiem saskaņā ar šo uzaicinājumu nav vajadzīga daudzdalībnieku pieeja, kas varētu nozīmēt to, ka lauksaimniekiem tiek liegta piekļuve novatoriskiem sasniegumiem; uzsver, ka PL var samazināt resursu izmantošanu par vismaz 15 %; mudina apgūt precīzo lauksaimniecību, kas dod iespēju izmantot jaunas pārvaldības pieejas saimniecībai kopumā, piemēram, GPS/GNSS tehnoloģijas vadītu tehniku un tālvadības gaisa kuģu sistēmas (RPAS); |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē PL robotikas iekļaušanu nesen publicētajā pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” darba programmā 2016.–2017. gadam, tomēr pauž nožēlu par to, ka priekšlikumiem saskaņā ar šo uzaicinājumu nav vajadzīga daudzdalībnieku pieeja, kas varētu nozīmēt to, ka lauksaimniekiem tiek liegta piekļuve novatoriskiem sasniegumiem; uzsver, ka PL var samazināt resursu izmantošanu par vismaz 15 %; mudina apgūt precīzo lauksaimniecību, kas dod iespēju izmantot jaunas pārvaldības pieejas saimniecībai kopumā, piemēram, GPS/GNSS tehnoloģijas vadītu tehniku un tālvadības gaisa kuģu sistēmas (RPAS);

Lielie dati un informātika

| 9. | norāda, ka lauksaimniecības nozare, tāpat kā visas citas tautsaimniecības nozares, pieredz pārmaiņu procesu; uzsver, ka mūsdienīga lauksaimniecība kļuva iespējama tikai ar zinātnes un tehnikas progresa pieņemšanu un ka digitālā revolūcija līdzīgā kārtā piedāvā iespējas arī lauksaimniecības nozares turpmākai attīstībai; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka lauksaimniecības nozare, tāpat kā visas citas tautsaimniecības nozares, pieredz pārmaiņu procesu; uzsver, ka mūsdienīga lauksaimniecība kļuva iespējama tikai ar zinātnes un tehnikas progresa pieņemšanu un ka digitālā revolūcija līdzīgā kārtā piedāvā iespējas arī lauksaimniecības nozares turpmākai attīstībai;

| 10. | uzsver, ka lielu integrētu datu kopumu apkopošanai un analīzei ir potenciāls stimulēt inovāciju lauksaimniecībā un ka šīs darbības ir īpaši noderīgas, lai veidotu un attīstītu efektīvu un ilgtspējīgu pārtikas aprites ķēdi, no kuras iegūs lauksaimnieki, ekonomika, patērētāji un vide; aicina Komisiju un dalībvalstis novērst šķēršļus sarežģīto un fragmentēto IKT sistēmu integrēšanai, ieguldījumu stimulēšanai un apmācības izmaksu segšanai, kā arī padarīt nepieciešamo nodrošinājumu pieejamāku lauksaimniecībai; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka lielu integrētu datu kopumu apkopošanai un analīzei ir potenciāls stimulēt inovāciju lauksaimniecībā un ka šīs darbības ir īpaši noderīgas, lai veidotu un attīstītu efektīvu un ilgtspējīgu pārtikas aprites ķēdi, no kuras iegūs lauksaimnieki, ekonomika, patērētāji un vide; aicina Komisiju un dalībvalstis novērst šķēršļus sarežģīto un fragmentēto IKT sistēmu integrēšanai, ieguldījumu stimulēšanai un apmācības izmaksu segšanai, kā arī padarīt nepieciešamo nodrošinājumu pieejamāku lauksaimniecībai;

| 11. | atzinīgi vērtē panākumus, ko guvusi Eiropas Kosmosa aģentūra (EKA) precīzās lauksaimniecības attīstībā; uzskata, ka EKA satelīts Sentinel 2B, kas jāievada orbītā 2016. gada beigās, varētu nodrošināt skaidrāku priekšstatu par kultūraugu un mežu aizņemtām platībām, ļaujot efektīvāk īstenot lauksaimniecības politiku, racionālāk izmantot resursus un optimizēt ražas novākšanas laiku; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt uz satelītiem balstītas sistēmas; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē panākumus, ko guvusi Eiropas Kosmosa aģentūra (EKA) precīzās lauksaimniecības attīstībā; uzskata, ka EKA satelīts Sentinel 2B, kas jāievada orbītā 2016. gada beigās, varētu nodrošināt skaidrāku priekšstatu par kultūraugu un mežu aizņemtām platībām, ļaujot efektīvāk īstenot lauksaimniecības politiku, racionālāk izmantot resursus un optimizēt ražas novākšanas laiku; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt uz satelītiem balstītas sistēmas;

Augsnes, ūdens un barības vielu apsaimniekošana

| 12. | atzīst, ka augsnes degradācija ir būtisks ierobežojums lauksaimnieciskajai ražošanai, un prasa noteikt vērienīgākus mērķus un pielikt lielākas pūles, lai uzlabotu augsnes un ūdens apsaimniekošanas praksi, jo īpaši ņemot vērā klimata pārmaiņas; atzinīgi vērtē kontrolētas slodzes lauksaimniecības (KSL) tehnoloģiju attīstīšanu, kuras samazina kaitējumu augsnei, ko rada zemes pārslogošana, un arī atzinīgi vērtē jaunākos centienus integrēt augstas izšķirtspējas tālizpētes tehnoloģijas bioloģiskajā lauksaimniecībā; mudina Komisiju kvantitatīvi noteikt ieguvumus, ko šīs jaunās tehnoloģijas dod videi un ražošanai, un nodrošināt informētību, zinātības un tehnoloģiju nodošanu; |
| --- | --- |

12.

atzīst, ka augsnes degradācija ir būtisks ierobežojums lauksaimnieciskajai ražošanai, un prasa noteikt vērienīgākus mērķus un pielikt lielākas pūles, lai uzlabotu augsnes un ūdens apsaimniekošanas praksi, jo īpaši ņemot vērā klimata pārmaiņas; atzinīgi vērtē kontrolētas slodzes lauksaimniecības (KSL) tehnoloģiju attīstīšanu, kuras samazina kaitējumu augsnei, ko rada zemes pārslogošana, un arī atzinīgi vērtē jaunākos centienus integrēt augstas izšķirtspējas tālizpētes tehnoloģijas bioloģiskajā lauksaimniecībā; mudina Komisiju kvantitatīvi noteikt ieguvumus, ko šīs jaunās tehnoloģijas dod videi un ražošanai, un nodrošināt informētību, zinātības un tehnoloģiju nodošanu;

| 13. | prasa lauksaimniekus iesaistīt augsnes barības vielu kartēšanas tehnoloģiju izstrādē, testēšanā un izplatīšanā, lai veicinātu to efektivitāti; |
| --- | --- |

13.

prasa lauksaimniekus iesaistīt augsnes barības vielu kartēšanas tehnoloģiju izstrādē, testēšanā un izplatīšanā, lai veicinātu to efektivitāti;

| 14. | pauž nožēlu par to, ka barības vielu izmantošanas efektivitāte Eiropas Savienībā ir ļoti zema, un uzsver, ka ir jārīkojas nolūkā uzlabot slāpekļa (N), fosfora (P) un kālija (K) izmantošanas efektivitāti, lai samazinātu to ietekmi uz vidi un uzlabotu pārtikas un enerģijas ražošanu; prasa veikt mērķtiecīgu izpēti (un praksē izmantot tās rezultātus), lai uzlabotu barības vielu efektivitātes uzraudzību un turpinātu optimizēt mainīgas dozēšanas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

14.

pauž nožēlu par to, ka barības vielu izmantošanas efektivitāte Eiropas Savienībā ir ļoti zema, un uzsver, ka ir jārīkojas nolūkā uzlabot slāpekļa (N), fosfora (P) un kālija (K) izmantošanas efektivitāti, lai samazinātu to ietekmi uz vidi un uzlabotu pārtikas un enerģijas ražošanu; prasa veikt mērķtiecīgu izpēti (un praksē izmantot tās rezultātus), lai uzlabotu barības vielu efektivitātes uzraudzību un turpinātu optimizēt mainīgas dozēšanas tehnoloģijas;

| 15. | piekrīt viedoklim, ka jauno tehnoloģiju un novatoriskas lauksaimniecības prakses attīstīšana varētu palīdzēt būtiski samazināt augu aizsardzības līdzekļu, mēslojuma un ūdens izmantošanu, kā arī cīnīties pret augsnes eroziju; |
| --- | --- |

15.

piekrīt viedoklim, ka jauno tehnoloģiju un novatoriskas lauksaimniecības prakses attīstīšana varētu palīdzēt būtiski samazināt augu aizsardzības līdzekļu, mēslojuma un ūdens izmantošanu, kā arī cīnīties pret augsnes eroziju;

Ģenētiskā daudzveidība

| 16. | uzskata, ka ģenētiskās daudzveidības zudums pagājušajā gadsimtā apdraud pārtikas/barības nodrošinājumu un vājina ES politiskās nostādnes attiecībā uz ilgtspējīgu lauksaimniecību, bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un klimata pārmaiņu mazināšanas stratēģijām; uzskata, ka šā zuduma galvenais iemesls ir monokultūru audzēšana un augsekas neizmantošana; uzskata, ka ģenētiskās daudzveidības saglabāšanai, selekcijas programmām un uzturvielām bagātas pārtikas ražošanai pietiekamā daudzumā būtiski svarīgas ir visas augu šķirnes un dzīvnieku sugas, tostarp savvaļas sugas, tām radniecīgās brīvā dabā sastopamās un daļējas savvaļas sugas, kā arī senās un pirmējās šķirnes; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka ģenētiskās daudzveidības zudums pagājušajā gadsimtā apdraud pārtikas/barības nodrošinājumu un vājina ES politiskās nostādnes attiecībā uz ilgtspējīgu lauksaimniecību, bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un klimata pārmaiņu mazināšanas stratēģijām; uzskata, ka šā zuduma galvenais iemesls ir monokultūru audzēšana un augsekas neizmantošana; uzskata, ka ģenētiskās daudzveidības saglabāšanai, selekcijas programmām un uzturvielām bagātas pārtikas ražošanai pietiekamā daudzumā būtiski svarīgas ir visas augu šķirnes un dzīvnieku sugas, tostarp savvaļas sugas, tām radniecīgās brīvā dabā sastopamās un daļējas savvaļas sugas, kā arī senās un pirmējās šķirnes;

| 17. | uzskata, ka ES regulējumam būtu jānodrošina lauksaimniekiem un selekcionāriem iespējas vislabāk izmantot šādus ģenētiskos resursus, lai nosargātu bioloģisko daudzveidību un atbalstītu inovāciju jaunu šķirņu veidošanā; uzsver, ka ar ES noteikumiem vienmēr būtu jācenšas šos inovatīvos procesus neapdraudēt ar lieku administratīvo slogu ieviešanu selekcionāriem un lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka ES regulējumam būtu jānodrošina lauksaimniekiem un selekcionāriem iespējas vislabāk izmantot šādus ģenētiskos resursus, lai nosargātu bioloģisko daudzveidību un atbalstītu inovāciju jaunu šķirņu veidošanā; uzsver, ka ar ES noteikumiem vienmēr būtu jācenšas šos inovatīvos procesus neapdraudēt ar lieku administratīvo slogu ieviešanu selekcionāriem un lauksaimniekiem;

| 18. | uzsver, ka ir jāpaplašina dialogs starp gēnu bankām, privāto un publisko pētniecību augkopībā, selekcionāriem, tiešajiem lietotājiem un visiem citiem dalībniekiem, kas iesaistīti ģenētisko resursu saglabāšanā un izmantošanā, lai palielinātu izturētspēju un risinātu ilgtspējīgas lauksaimniecības problēmas visā Eiropā; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka ir jāpaplašina dialogs starp gēnu bankām, privāto un publisko pētniecību augkopībā, selekcionāriem, tiešajiem lietotājiem un visiem citiem dalībniekiem, kas iesaistīti ģenētisko resursu saglabāšanā un izmantošanā, lai palielinātu izturētspēju un risinātu ilgtspējīgas lauksaimniecības problēmas visā Eiropā;

| 19. | uzsver, ka Lauksaimniecības un lauku attīstības (AGRI) ĢD un Pētniecības un inovācijas (RTD) ĢD jau agrāk ir snieguši atbalstu ģenētisko resursu saglabāšanas pasākumiem, piemēram, Eiropas vietējo sēklu saglabāšanas tīklam (ENSCONET), tomēr prasa pieņemt nākamās programmas, ar kurām turpināt atbalstu augkopības un lopkopības ģenētiskās saglabāšanas darbībām, jo īpaši ģenētisko resursu izmantošanā uz vietas ar pasākumiem saimniecībās; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka Lauksaimniecības un lauku attīstības (AGRI) ĢD un Pētniecības un inovācijas (RTD) ĢD jau agrāk ir snieguši atbalstu ģenētisko resursu saglabāšanas pasākumiem, piemēram, Eiropas vietējo sēklu saglabāšanas tīklam (ENSCONET), tomēr prasa pieņemt nākamās programmas, ar kurām turpināt atbalstu augkopības un lopkopības ģenētiskās saglabāšanas darbībām, jo īpaši ģenētisko resursu izmantošanā uz vietas ar pasākumiem saimniecībās;

| 20. | uzsver, ka svarīgi ir ģenētisko resursu saglabāšanu attiecināt uz plašāku augu šķirņu un dzīvnieku sugu daudzveidību un panākt, ka pētījumiem paredzētais finansējums šajā jomā rada tehnoloģiskus uzlabojumus lauksaimniecībā un dārzkopībā; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka svarīgi ir ģenētisko resursu saglabāšanu attiecināt uz plašāku augu šķirņu un dzīvnieku sugu daudzveidību un panākt, ka pētījumiem paredzētais finansējums šajā jomā rada tehnoloģiskus uzlabojumus lauksaimniecībā un dārzkopībā;

| 21. | prasa Komisijai iesniegt priekšlikumus par Eiropas stratēģiju ģenētiskās daudzveidības saglabāšanai lauksaimniecībā, kā paredzēts ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas laikposmam līdz 2020. gadam 10. pasākumā; |
| --- | --- |

21.

prasa Komisijai iesniegt priekšlikumus par Eiropas stratēģiju ģenētiskās daudzveidības saglabāšanai lauksaimniecībā, kā paredzēts ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas laikposmam līdz 2020. gadam 10. pasākumā;

| 22. | atzīst, ka ģenētiskā materiāla kolekcijas ir jāizmanto atbildīgi, lai identificētu un raksturotu pazīmes par resursu izmantošanas efektivitāti, rezistenci pret kaitēkļiem un slimībām un citas īpašības, kas rada labāku kvalitāti un noturību; uzskata, ka tas prasa lielāku uzmanību pievērst fenotipa noteikšanai, kas daudzu kultūraugu raksturojumā ir vājā vieta; |
| --- | --- |

22.

atzīst, ka ģenētiskā materiāla kolekcijas ir jāizmanto atbildīgi, lai identificētu un raksturotu pazīmes par resursu izmantošanas efektivitāti, rezistenci pret kaitēkļiem un slimībām un citas īpašības, kas rada labāku kvalitāti un noturību; uzskata, ka tas prasa lielāku uzmanību pievērst fenotipa noteikšanai, kas daudzu kultūraugu raksturojumā ir vājā vieta;

| 23. | atzīmē, ka ģenētisko daudzveidību lauksaimniecībā visefektīvāk var saglabāt, to izmantojot in vivo; atzīmē, ka no trijiem DUS kritērijiem (atšķirīgums, viendabīgums un stabilitāte), ko piemēro ES oficiālajos sēklu katalogos, viendabīgums un stabilitāte nav dabiskas ģenētiski daudzveidīgu augu īpašības; norāda, ka pielāgošanās klimata pārmaiņām ir atkarīga no augsta līmeņa ģenētiskās daudzveidības; atzīmē, ka sēklu tirgi kļūst aizvien koncentrētāki un šķirnēm samazinās variāciju skaits; mudina veicināt lauku saimniecību sēklu sistēmas un apmaiņu, paverot lauksaimniekiem lielākas iespējas, un atzīst līdzdalīgo selekciju kā senu inovācijas tradīciju lauku kopienās; |
| --- | --- |

23.

atzīmē, ka ģenētisko daudzveidību lauksaimniecībā visefektīvāk var saglabāt, to izmantojot in vivo; atzīmē, ka no trijiem DUS kritērijiem (atšķirīgums, viendabīgums un stabilitāte), ko piemēro ES oficiālajos sēklu katalogos, viendabīgums un stabilitāte nav dabiskas ģenētiski daudzveidīgu augu īpašības; norāda, ka pielāgošanās klimata pārmaiņām ir atkarīga no augsta līmeņa ģenētiskās daudzveidības; atzīmē, ka sēklu tirgi kļūst aizvien koncentrētāki un šķirnēm samazinās variāciju skaits; mudina veicināt lauku saimniecību sēklu sistēmas un apmaiņu, paverot lauksaimniekiem lielākas iespējas, un atzīst līdzdalīgo selekciju kā senu inovācijas tradīciju lauku kopienās;

| 24. | atzīst, ka nepieciešams uzturēt un izmantot ģenētiskos resursus ilgtermiņa nodrošinājumam ar pārtiku un paplašināt augu un dzīvnieku selekcijas mūsdienīgu programmu ģenētisko pamatu; atzīst, ka bioloģiskajām saimniecībām trūkst jaunu šķirņu, kas būtu noturīgas pret kaitēkļiem un slimībām un ko varētu audzēt, neizmantojot augu aizsardzības līdzekļus; atbalsta piekļuves un ieguvumu sadales koncepciju, tomēr mudina īstenot Nagojas protokolu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 511/2014 un Īstenošanas regulu (ES) Nr. 2015/1866, lai savvaļas materiāla izmantošanas sarežģītība un izmaksas neatturētu selekcionārus ieviest jaunas pazīmes, piemēram, rezistenci pret kaitēkļiem un slimībām, uzturvērtības kvalitāti un noturību vidē; atzīmē, ka tas būtu jādara, nesamazinot iespējas lauku kopienām, kuras rūpējušās par sugām un šķirņu variācijām daudzu gadu garumā; |
| --- | --- |

24.

atzīst, ka nepieciešams uzturēt un izmantot ģenētiskos resursus ilgtermiņa nodrošinājumam ar pārtiku un paplašināt augu un dzīvnieku selekcijas mūsdienīgu programmu ģenētisko pamatu; atzīst, ka bioloģiskajām saimniecībām trūkst jaunu šķirņu, kas būtu noturīgas pret kaitēkļiem un slimībām un ko varētu audzēt, neizmantojot augu aizsardzības līdzekļus; atbalsta piekļuves un ieguvumu sadales koncepciju, tomēr mudina īstenot Nagojas protokolu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 511/2014 un Īstenošanas regulu (ES) Nr. 2015/1866, lai savvaļas materiāla izmantošanas sarežģītība un izmaksas neatturētu selekcionārus ieviest jaunas pazīmes, piemēram, rezistenci pret kaitēkļiem un slimībām, uzturvērtības kvalitāti un noturību vidē; atzīmē, ka tas būtu jādara, nesamazinot iespējas lauku kopienām, kuras rūpējušās par sugām un šķirņu variācijām daudzu gadu garumā;

| 25. | uzskata, ka būtiski ir saglabāt un attīstīt vietējo šķirņu rezultātus, ņemot vērā to spēju pielāgoties savas izcelsmes vides apstākļiem, kā arī ievērot lauksaimnieku tiesības autonomi selekcionēt augus, uzglabāt dažādu sugu un šķirņu sēklas un mainīties ar tām, lai nodrošinātu Eiropas lauksaimniecības ģenētisko daudzveidību; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka būtiski ir saglabāt un attīstīt vietējo šķirņu rezultātus, ņemot vērā to spēju pielāgoties savas izcelsmes vides apstākļiem, kā arī ievērot lauksaimnieku tiesības autonomi selekcionēt augus, uzglabāt dažādu sugu un šķirņu sēklas un mainīties ar tām, lai nodrošinātu Eiropas lauksaimniecības ģenētisko daudzveidību;

| 26. | atzīst, ka jāatbalsta piemērotas augsekas, kas ir lauksaimniekiem izdevīgas; uzsver arī, ka jāsaglabā ne tikai ģenētiskie resursi, bet arī dažādi noderīgi augu aizsardzības instrumenti plašam kultūraugu klāstam; uzsver, ka bez šādiem instrumentiem stipri cietīs to kultūraugu daudzveidība, kurus var audzēt ekonomiski izdevīgi; |
| --- | --- |

26.

atzīst, ka jāatbalsta piemērotas augsekas, kas ir lauksaimniekiem izdevīgas; uzsver arī, ka jāsaglabā ne tikai ģenētiskie resursi, bet arī dažādi noderīgi augu aizsardzības instrumenti plašam kultūraugu klāstam; uzsver, ka bez šādiem instrumentiem stipri cietīs to kultūraugu daudzveidība, kurus var audzēt ekonomiski izdevīgi;

Precīzā selekcija

| 27. | atbalsta to, ka ir jāturpina pastāvīgs progress novatoriskā selekcijā, izmantojot drošus un pārbaudītus paņēmienus, kuru mērķis ir paplašināt ne tikai to pazīmju diapazonu, kas attiecas uz kultūraugu rezistenci pret kaitēkļiem un slimībām, bet arī tādu pārtikas izejvielu klāstu tirgū, kurām ir uzturvērtība un veselībai labvēlīgas īpašības; |
| --- | --- |

27.

atbalsta to, ka ir jāturpina pastāvīgs progress novatoriskā selekcijā, izmantojot drošus un pārbaudītus paņēmienus, kuru mērķis ir paplašināt ne tikai to pazīmju diapazonu, kas attiecas uz kultūraugu rezistenci pret kaitēkļiem un slimībām, bet arī tādu pārtikas izejvielu klāstu tirgū, kurām ir uzturvērtība un veselībai labvēlīgas īpašības;

| 28. | uzskata, ka svarīgi ir nodrošināt pastāvīgu atbalstu nākotnes tehnoloģisko instrumentu izstrādei un izmantošanai, kas varētu dot selekcijas nozarei iespēju veiksmīgi risināt sabiedrības turpmākās problēmas; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka svarīgi ir nodrošināt pastāvīgu atbalstu nākotnes tehnoloģisko instrumentu izstrādei un izmantošanai, kas varētu dot selekcijas nozarei iespēju veiksmīgi risināt sabiedrības turpmākās problēmas;

| 29. | uzskata, ka ir laiks Komisijai publicēt galīgo ziņojumu par Jauno metožu darba grupu un tās iegūtās zinātniskās atziņas izmantot kā pamatu arī pašlaik pētāmo selekcijas metožu juridiskā statusa precizēšanai, kā arī grupas apspriedēs izmantot pārdomāta juridiskā analīze; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka ir laiks Komisijai publicēt galīgo ziņojumu par Jauno metožu darba grupu un tās iegūtās zinātniskās atziņas izmantot kā pamatu arī pašlaik pētāmo selekcijas metožu juridiskā statusa precizēšanai, kā arī grupas apspriedēs izmantot pārdomāta juridiskā analīze;

| 30. | mudina risināt atklātu un pārredzamu dialogu starp visām ieinteresētajām personām un sabiedrību par ļoti precīzu, novatorisku risinājumu atbildīgu attīstību selekcijas programmās, tostarp par to riskiem un ieguvumiem; atzīmē, ka būs jāpieliek pūles, lai veicinātu lauksaimnieku un plašākas sabiedrības informētību un izpratni par šīm jaunajām metodēm; aicina Komisiju nodrošināt patērētāju un lauksaimnieku pietiekami informētību par jaunajām un topošajām selekcijas metodēm, lai tādējādi nodrošinātu, ka var notikt atklātas un informatīvas publiskās debates; |
| --- | --- |

30.

mudina risināt atklātu un pārredzamu dialogu starp visām ieinteresētajām personām un sabiedrību par ļoti precīzu, novatorisku risinājumu atbildīgu attīstību selekcijas programmās, tostarp par to riskiem un ieguvumiem; atzīmē, ka būs jāpieliek pūles, lai veicinātu lauksaimnieku un plašākas sabiedrības informētību un izpratni par šīm jaunajām metodēm; aicina Komisiju nodrošināt patērētāju un lauksaimnieku pietiekami informētību par jaunajām un topošajām selekcijas metodēm, lai tādējādi nodrošinātu, ka var notikt atklātas un informatīvas publiskās debates;

| 31. | pauž bažas par neseno Eiropas Patentu iestādes (EPI) Apelācijas valdes paplašinātā sastāvā pieņemto 2015. gada 25. marta lēmumu lietās G2/12 un G2/13; |
| --- | --- |

31.

pauž bažas par neseno Eiropas Patentu iestādes (EPI) Apelācijas valdes paplašinātā sastāvā pieņemto 2015. gada 25. marta lēmumu lietās G2/12 un G2/13;

Augu aizsardzības līdzekļi (AAL)

| 32. | uzsver, ka steidzami nepieciešams pārskatīt tiesisko regulējumu par AAL un izveidot saskaņotu, efektīvu, paredzamu, uz risku novērtējumu balstītu un zinātniski pamatotu novērtēšanas un apstiprināšanas sistēmu; uzskata, ka svarīgi ir, cik iespējams, samazināt lauksaimnieku atkarību no pesticīdiem, ņemot vērā, ka pārtikas un barības ražošana notiek konkurējošā starptautiskā vidē; uzskata, ka svarīgi ir izstrādāt AAL, kuri ir lietderīgi no izmaksu viedokļa, droši lietojami un vidi saudzējoši; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka steidzami nepieciešams pārskatīt tiesisko regulējumu par AAL un izveidot saskaņotu, efektīvu, paredzamu, uz risku novērtējumu balstītu un zinātniski pamatotu novērtēšanas un apstiprināšanas sistēmu; uzskata, ka svarīgi ir, cik iespējams, samazināt lauksaimnieku atkarību no pesticīdiem, ņemot vērā, ka pārtikas un barības ražošana notiek konkurējošā starptautiskā vidē; uzskata, ka svarīgi ir izstrādāt AAL, kuri ir lietderīgi no izmaksu viedokļa, droši lietojami un vidi saudzējoši;

| 33. | atzinīgi vērtē Komisijas 2016. gada darba programmas REFIT iniciatīvas, ar kurām ES ir apņēmusies veikt Regulas (EK) Nr. 1107/2009 un Regulas (EK) Nr. 396/2005 novērtējumu; uzsver, ka REFIT procesa rezultātā nedrīkst pazemināties pārtikas nekaitīguma un vides aizsardzības standarti; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē Komisijas 2016. gada darba programmas REFIT iniciatīvas, ar kurām ES ir apņēmusies veikt Regulas (EK) Nr. 1107/2009 un Regulas (EK) Nr. 396/2005 novērtējumu; uzsver, ka REFIT procesa rezultātā nedrīkst pazemināties pārtikas nekaitīguma un vides aizsardzības standarti;

| 34. | aicina Komisiju savā ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei iekļaut iespēju grozīt un uzlabot spēkā esošos tiesību aktus un jo īpaši attiecībā uz atļauju savstarpējas atzīšanas darbību un zonālās novērtēšanas procesu; |
| --- | --- |

34.

aicina Komisiju savā ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei iekļaut iespēju grozīt un uzlabot spēkā esošos tiesību aktus un jo īpaši attiecībā uz atļauju savstarpējas atzīšanas darbību un zonālās novērtēšanas procesu;

| 35. | uzsver bažas par to, ka zonālā atļauju sistēma nedarbojas, jo aizvien tiek izmantotas novecojušas valstu atļauju izsniegšanas metodoloģijas, un aicina Komisiju saskaņot apstiprināšanas sistēmu, lai nodrošinātu produktu savstarpēju atzīšanu dalībvalstīs Regulā (EK) Nr. 1107/2009 noteiktajās zonās; |
| --- | --- |

35.

uzsver bažas par to, ka zonālā atļauju sistēma nedarbojas, jo aizvien tiek izmantotas novecojušas valstu atļauju izsniegšanas metodoloģijas, un aicina Komisiju saskaņot apstiprināšanas sistēmu, lai nodrošinātu produktu savstarpēju atzīšanu dalībvalstīs Regulā (EK) Nr. 1107/2009 noteiktajās zonās;

| 36. | atzinīgi vērtē jaunāko Eiropas Pētniecības telpas tīklu integrētās augu aizsardzības jomā (IPM-ERANET) un jauno koordinācijas platformu maziem lietojumiem, taču uzskata, ka platformu varētu labāk izmantot, lai aptvertu pētniecību un inovāciju nolūkā novērst augu aizsardzības risinājumu trūkumu mazam lietojumam un īpašiem kultūraugiem; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē jaunāko Eiropas Pētniecības telpas tīklu integrētās augu aizsardzības jomā (IPM-ERANET) un jauno koordinācijas platformu maziem lietojumiem, taču uzskata, ka platformu varētu labāk izmantot, lai aptvertu pētniecību un inovāciju nolūkā novērst augu aizsardzības risinājumu trūkumu mazam lietojumam un īpašiem kultūraugiem;

| 37. | uzsver, ka svarīgi ir pārredzami izvērtēt darbīgo vielu ietekmi, lai nodrošinātu ilgtspējīgu lauksaimniecību atbilstoši ES tiesību aktiem, kā arī izvērtēt risku un apdraudējumu, kurš saistīts ar šo līdzekļu izmantošanu, un atgādina, ka piesardzības princips būtu jāizmanto vienmēr, kad nenoteiktības pakāpe ir pārāk augsta, kas neļauj nodrošināt sabiedrības veselību un labus lauksaimniecības un vides apstākļus; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka svarīgi ir pārredzami izvērtēt darbīgo vielu ietekmi, lai nodrošinātu ilgtspējīgu lauksaimniecību atbilstoši ES tiesību aktiem, kā arī izvērtēt risku un apdraudējumu, kurš saistīts ar šo līdzekļu izmantošanu, un atgādina, ka piesardzības princips būtu jāizmanto vienmēr, kad nenoteiktības pakāpe ir pārāk augsta, kas neļauj nodrošināt sabiedrības veselību un labus lauksaimniecības un vides apstākļus;

| 38. | aicina Veselības un pārtikas nekaitīguma (SANTE) ĢD noteikt skaidrus kritērijus, ar kuriem definēt zema riska darbīgās vielas, lai izstrādātu un lietotu zema riska pesticīdus, vienlaikus ņemot vērā jaunākos zinātnes atzinumus un nodrošinot, ka tiek sasniegti veselības un vides aizsardzības mērķi, kā arī aicina nodrošināt, ka dati par nekaitīgumu ir pieejami, piemērojot kritērijus visām potenciāli zema riska vielām; |
| --- | --- |

38.

aicina Veselības un pārtikas nekaitīguma (SANTE) ĢD noteikt skaidrus kritērijus, ar kuriem definēt zema riska darbīgās vielas, lai izstrādātu un lietotu zema riska pesticīdus, vienlaikus ņemot vērā jaunākos zinātnes atzinumus un nodrošinot, ka tiek sasniegti veselības un vides aizsardzības mērķi, kā arī aicina nodrošināt, ka dati par nekaitīgumu ir pieejami, piemērojot kritērijus visām potenciāli zema riska vielām;

| 39. | uzskata, ka zema riska vielu, tostarp augu aizsardzības līdzekļu neķīmisko alternatīvu, piemēram, bioloģiskās kontroles, novērtēšanai, ko veic ziņotāja dalībvalsts un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA), būtu jāpiešķir prioritāte, lai palīdzētu sasniegt Direktīvas 2009/128/EK mērķus attiecībā uz integrēto augu aizsardzību un pesticīdu ilgtspējīgu izmantošanu, jo īpaši attiecībā uz mazajiem un īpašajiem kultūraugiem; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka zema riska vielu, tostarp augu aizsardzības līdzekļu neķīmisko alternatīvu, piemēram, bioloģiskās kontroles, novērtēšanai, ko veic ziņotāja dalībvalsts un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA), būtu jāpiešķir prioritāte, lai palīdzētu sasniegt Direktīvas 2009/128/EK mērķus attiecībā uz integrēto augu aizsardzību un pesticīdu ilgtspējīgu izmantošanu, jo īpaši attiecībā uz mazajiem un īpašajiem kultūraugiem;

| 40. | uzsver, ka lauksaimnieku rīcībā jābūt plašākam instrumentu klāstam, lai viņi varētu aizsargāt savus kultūraugus un izvēlēties pasākumus, kas attiecīgos augus aizsargātu vislabāk; tāpēc mudina plašāk izmantot dažādas alternatīvas tradicionālajiem pesticīdiem, tostarp biopesticīdus, kā daļu no integrētas augu aizsardzības, un prasa pielikt vairāk pūļu, lai izstrādātu rentablākas alternatīvas, atbalstot izpēti lauka apstākļos un neķīmisko alternatīvu un zema riska pasākumu, kā arī videi saudzīgāku pesticīdu biežākus demonstrējumus; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka lauksaimnieku rīcībā jābūt plašākam instrumentu klāstam, lai viņi varētu aizsargāt savus kultūraugus un izvēlēties pasākumus, kas attiecīgos augus aizsargātu vislabāk; tāpēc mudina plašāk izmantot dažādas alternatīvas tradicionālajiem pesticīdiem, tostarp biopesticīdus, kā daļu no integrētas augu aizsardzības, un prasa pielikt vairāk pūļu, lai izstrādātu rentablākas alternatīvas, atbalstot izpēti lauka apstākļos un neķīmisko alternatīvu un zema riska pasākumu, kā arī videi saudzīgāku pesticīdu biežākus demonstrējumus;

| 41. | atzīmē, ka bioloģiskās kontroles ir kultūraugu aizsardzības metodes, kuru pamatā ir dzīvu organismu vai dabīgo vielu izmantošana, un ka tās varētu samazināt tradicionālo pesticīdu izmantošanu un veicināt augu labāku noturību; |
| --- | --- |

41.

atzīmē, ka bioloģiskās kontroles ir kultūraugu aizsardzības metodes, kuru pamatā ir dzīvu organismu vai dabīgo vielu izmantošana, un ka tās varētu samazināt tradicionālo pesticīdu izmantošanu un veicināt augu labāku noturību;

| 42. | aicina Komisiju nākt klajā ar rīcības plānu un izveidot ekspertu grupu, lai izstrādātu ilgtspējīgākas augu aizsardzības sistēmas; uzsver, ka daudzsološa ir augu aizsardzības sistēma, kas uzlabo mijiedarbību starp augu selekcijas centieniem, dabiskām aizsardzības sistēmām un pesticīdu izmantošanu; |
| --- | --- |

42.

aicina Komisiju nākt klajā ar rīcības plānu un izveidot ekspertu grupu, lai izstrādātu ilgtspējīgākas augu aizsardzības sistēmas; uzsver, ka daudzsološa ir augu aizsardzības sistēma, kas uzlabo mijiedarbību starp augu selekcijas centieniem, dabiskām aizsardzības sistēmām un pesticīdu izmantošanu;

| 43. | pauž nožēlu par dalībvalstu un Komisijas lēno virzību attiecīgi IAA īstenošanā un Direktīvas 2009/128/EK īstenošanas novērtēšanā; |
| --- | --- |

43.

pauž nožēlu par dalībvalstu un Komisijas lēno virzību attiecīgi IAA īstenošanā un Direktīvas 2009/128/EK īstenošanas novērtēšanā;

Prasmju pilnveidošana un zināšanu nodošana

| 44. | atzīst, ka ar lauksaimniecību saistīto tehnoloģiju attīstībai ir vajadzīgi daudzi speciālistu prasmju kopumi un zināšanas, kam pamatā ir starpdisciplināra pieeja un kas ietver vispārīgo augkopību, veterināriju un vides zinātni, fizioloģiju un inženieriju, bet neaprobežojas tikai ar šīm nozarēm; |
| --- | --- |

44.

atzīst, ka ar lauksaimniecību saistīto tehnoloģiju attīstībai ir vajadzīgi daudzi speciālistu prasmju kopumi un zināšanas, kam pamatā ir starpdisciplināra pieeja un kas ietver vispārīgo augkopību, veterināriju un vides zinātni, fizioloģiju un inženieriju, bet neaprobežojas tikai ar šīm nozarēm;

| 45. | pauž nožēlu par to, ka daudzās no šīm profesijām aizvien biežāk trūkst prasmju, un aicina dalībvalstis strādāt partnerībā ar nozari, pētniecības iestādēm un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai izstrādātu nākamās lauku attīstības programmas, tostarp Eiropas Inovāciju partnerības (EIP), nolūkā noteikt iespējas atbalstīt prasmju pilnveidošanu un zināšanu nodošanu šajās jomās, tostarp izmantojot apmācības un māceklības programmas jauniem lauksaimniekiem un jaunpienācējiem nozarē; |
| --- | --- |

45.

pauž nožēlu par to, ka daudzās no šīm profesijām aizvien biežāk trūkst prasmju, un aicina dalībvalstis strādāt partnerībā ar nozari, pētniecības iestādēm un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai izstrādātu nākamās lauku attīstības programmas, tostarp Eiropas Inovāciju partnerības (EIP), nolūkā noteikt iespējas atbalstīt prasmju pilnveidošanu un zināšanu nodošanu šajās jomās, tostarp izmantojot apmācības un māceklības programmas jauniem lauksaimniekiem un jaunpienācējiem nozarē;

| 46. | aicina lauksaimniecības tehnoloģiju nozari labāk koordinēt un integrēt demonstrācijas pasākumus uz vietas lauku saimniecībās, kā arī izmantot demonstrāciju un pārraudzīt saimniecības, lai apmainītos ar paraugpraksi reģionālā, valsts un Eiropas līmenī, izmantojot patlaban pieejamās vai jaunās programmas, iniciatīvas vai resursus; |
| --- | --- |

46.

aicina lauksaimniecības tehnoloģiju nozari labāk koordinēt un integrēt demonstrācijas pasākumus uz vietas lauku saimniecībās, kā arī izmantot demonstrāciju un pārraudzīt saimniecības, lai apmainītos ar paraugpraksi reģionālā, valsts un Eiropas līmenī, izmantojot patlaban pieejamās vai jaunās programmas, iniciatīvas vai resursus;

| 47. | atzīst potenciālu, kāds varētu būt precīzajai lauksaimniecībai un digitālo tehnoloģiju integrēšanai, lai padarītu lauksaimniecību pievilcīgāku jauniem lauksaimniekiem un radītu jaunas izaugsmes un nodarbinātības iespējas lauku teritorijās; uzskata, ka ieguldījumi šo tehnoloģiju attīstībā varētu veicināt paaudžu maiņu lauksaimniecībā; |
| --- | --- |

47.

atzīst potenciālu, kāds varētu būt precīzajai lauksaimniecībai un digitālo tehnoloģiju integrēšanai, lai padarītu lauksaimniecību pievilcīgāku jauniem lauksaimniekiem un radītu jaunas izaugsmes un nodarbinātības iespējas lauku teritorijās; uzskata, ka ieguldījumi šo tehnoloģiju attīstībā varētu veicināt paaudžu maiņu lauksaimniecībā;

Pētniecības un finansējuma prioritātes

| 48. | atzīst, ka pastāv ar ilgtspējīgu lauksaimniecību un dārzkopību saistītas ilgtermiņa problēmas, un aicina Komisiju un dalībvalstis, dodot priekšroku nozaru pieejai un paredzot finansējuma nepārtrauktību, izstrādāt ilgtermiņa investīciju plānu fundamentālai un lietišķai pētniecībai, un prasa Komisijai un dalībvalstīm uzlabot speciālistu un darbinieku apmācību ilgtspējīgā lauksaimniecībā, kā arī nodrošināt ekspertu konsultāciju pieejamību; |
| --- | --- |

48.

atzīst, ka pastāv ar ilgtspējīgu lauksaimniecību un dārzkopību saistītas ilgtermiņa problēmas, un aicina Komisiju un dalībvalstis, dodot priekšroku nozaru pieejai un paredzot finansējuma nepārtrauktību, izstrādāt ilgtermiņa investīciju plānu fundamentālai un lietišķai pētniecībai, un prasa Komisijai un dalībvalstīm uzlabot speciālistu un darbinieku apmācību ilgtspējīgā lauksaimniecībā, kā arī nodrošināt ekspertu konsultāciju pieejamību;

| 49. | uzskata, ka šajā plānā būtu jāiekļauj izmaksu ziņā efektīvi risinājumi un tam vajadzētu būt tādam, ko var piemērot mazajiem ražotājiem, lauku teritorijām, kā arī attālākajiem un kalnu reģioniem; uzsver, ka lauksaimnieki ir galvenie vides aprūpētāji Eiropā un viņiem vajadzīga pastāvīga piekļuve inovācijām un pētniecībai, dodot iespēju ražot pārtiku, barību un citus produktus ilgtspējīgi un rentablāk, vienlaikus aizsargājot vidi nākamajām paaudzēm un veicinot bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumus; |
| --- | --- |

49.

uzskata, ka šajā plānā būtu jāiekļauj izmaksu ziņā efektīvi risinājumi un tam vajadzētu būt tādam, ko var piemērot mazajiem ražotājiem, lauku teritorijām, kā arī attālākajiem un kalnu reģioniem; uzsver, ka lauksaimnieki ir galvenie vides aprūpētāji Eiropā un viņiem vajadzīga pastāvīga piekļuve inovācijām un pētniecībai, dodot iespēju ražot pārtiku, barību un citus produktus ilgtspējīgi un rentablāk, vienlaikus aizsargājot vidi nākamajām paaudzēm un veicinot bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumus;

| 50. | atzinīgi vērtē progresu, kas panākts pēdējos gados lietišķajā pētniecībā, tomēr aicina pielikt lielākas pūles, lai garantētu zināšanu pienācīgu nodošanu tiešajiem lietotājiem un iesaistītu lauksaimniekus un citus lauksaimniecības tehnoloģiju un līdzekļu lietotājus, tostarp mazās saimniecības; |
| --- | --- |

50.

atzinīgi vērtē progresu, kas panākts pēdējos gados lietišķajā pētniecībā, tomēr aicina pielikt lielākas pūles, lai garantētu zināšanu pienācīgu nodošanu tiešajiem lietotājiem un iesaistītu lauksaimniekus un citus lauksaimniecības tehnoloģiju un līdzekļu lietotājus, tostarp mazās saimniecības;

| 51. | prasa nostiprināt KLP otrajā pīlārā iekļauto Eiropas inovācijas partnerību konkurētspējīgā un ilgtspējīgā lauksaimniecībā, lai radītu partnerības novatoriskiem dalībniekiem, tostarp visiem lauksaimniekiem un jo īpaši mazapjoma lauksaimniekiem, kas atrodas tālu no Eiropas lēmumu pieņemšanas centriem; |
| --- | --- |

51.

prasa nostiprināt KLP otrajā pīlārā iekļauto Eiropas inovācijas partnerību konkurētspējīgā un ilgtspējīgā lauksaimniecībā, lai radītu partnerības novatoriskiem dalībniekiem, tostarp visiem lauksaimniekiem un jo īpaši mazapjoma lauksaimniekiem, kas atrodas tālu no Eiropas lēmumu pieņemšanas centriem;

| 52. | norāda, ka dalībvalstīs, kurās pārdomāti izmanto valsts un privātā sektora partnerības, ir bijusi spēcīgāka pārorientēšanās uz lietišķo pētniecību un lielāka tiešo lietotāju iesaiste; |
| --- | --- |

52.

norāda, ka dalībvalstīs, kurās pārdomāti izmanto valsts un privātā sektora partnerības, ir bijusi spēcīgāka pārorientēšanās uz lietišķo pētniecību un lielāka tiešo lietotāju iesaiste;

| 53. | uzskata, ka ir būtiski, lai Komisija un dalībvalstis izstrādātu projektus, kas vērsti uz resursu ziņā efektīvākām lauksaimniecības praksēm un kultūraugu šķirnēm, tostarp vietējiem apstākļiem īpaši piemērotām šķirnēm, ar mērķi saglabāt un uzlabot augsnes auglību un barības vielu apriti, jo īpaši ņemot vērā, ka arvien palielinās ūdens pieejamības un mēslošanas līdzekļu dažu pamatkomponentu, piemēram, fosfāta, trūkums; aicina Komisiju noteikt prioritāti ieguldījumiem aprites ekonomikā un klimata ziņā viedā lauksaimniecības praksē, paredzot pienācīgus finanšu stimulus pētniecībai un turpmākai izmantošanai lauku saimniecībās; uzsver, ka būtu pienācīgi jāizvērtē, jāpopularizē un jāatbalsta akvaponikas, slēgta barības vielu aprites cikla, agroekoloģijas, tostarp agromežsaimniecības, saglabājošās lauksaimniecības un ilgtspējīgas mežu pārvaldības, sapropeļa, īsu barības ķēžu, barošanās ganībās un resursu ziņā mazprasīgas ražošanas priekšrocības; |
| --- | --- |

53.

uzskata, ka ir būtiski, lai Komisija un dalībvalstis izstrādātu projektus, kas vērsti uz resursu ziņā efektīvākām lauksaimniecības praksēm un kultūraugu šķirnēm, tostarp vietējiem apstākļiem īpaši piemērotām šķirnēm, ar mērķi saglabāt un uzlabot augsnes auglību un barības vielu apriti, jo īpaši ņemot vērā, ka arvien palielinās ūdens pieejamības un mēslošanas līdzekļu dažu pamatkomponentu, piemēram, fosfāta, trūkums; aicina Komisiju noteikt prioritāti ieguldījumiem aprites ekonomikā un klimata ziņā viedā lauksaimniecības praksē, paredzot pienācīgus finanšu stimulus pētniecībai un turpmākai izmantošanai lauku saimniecībās; uzsver, ka būtu pienācīgi jāizvērtē, jāpopularizē un jāatbalsta akvaponikas, slēgta barības vielu aprites cikla, agroekoloģijas, tostarp agromežsaimniecības, saglabājošās lauksaimniecības un ilgtspējīgas mežu pārvaldības, sapropeļa, īsu barības ķēžu, barošanās ganībās un resursu ziņā mazprasīgas ražošanas priekšrocības;

| 54. | arī uzskata, ka ir būtiski, lai Komisija un dalībvalstis izstrādātu novatoriskus projektus nepārtikas preču ražošanai (bioekonomika, atjaunojami energoresursi utt.) un pakalpojumu izstrādei ar mērķi attīstīt lauksaimniecības nozari, kas ir efektīvāka no resursu viedokļa (lietderīgāk izmantots ūdens, enerģija, augu un dzīvnieku barības vielas utt.) un neatkarīgāka; |
| --- | --- |

54.

arī uzskata, ka ir būtiski, lai Komisija un dalībvalstis izstrādātu novatoriskus projektus nepārtikas preču ražošanai (bioekonomika, atjaunojami energoresursi utt.) un pakalpojumu izstrādei ar mērķi attīstīt lauksaimniecības nozari, kas ir efektīvāka no resursu viedokļa (lietderīgāk izmantots ūdens, enerģija, augu un dzīvnieku barības vielas utt.) un neatkarīgāka;

| 55. | norāda, ka lielākajā ES daļā neatkarīgi vai publiski finansēti lauksaimniecības izglītības, apmācības un inovāciju centri ir panīkuši vai tajos netiek pienācīgi nodrošinātas starpdisciplināras pieejas tādās jaunajās jomās kā lauksaimniecības inženierija; atzīst, ka dažās dalībvalstīs lauksaimnieku kvalifikācija joprojām ir zema, kas apgrūtina piekļuvi jaunajām tehnoloģijām un to piemērošanu, un tāpēc aicina Komisiju izstrādāt Eiropas plānu investīcijām tehniskā vai augstāka līmeņa apmācībā un izglītībā lauksaimniecības jomā; |
| --- | --- |

55.

norāda, ka lielākajā ES daļā neatkarīgi vai publiski finansēti lauksaimniecības izglītības, apmācības un inovāciju centri ir panīkuši vai tajos netiek pienācīgi nodrošinātas starpdisciplināras pieejas tādās jaunajās jomās kā lauksaimniecības inženierija; atzīst, ka dažās dalībvalstīs lauksaimnieku kvalifikācija joprojām ir zema, kas apgrūtina piekļuvi jaunajām tehnoloģijām un to piemērošanu, un tāpēc aicina Komisiju izstrādāt Eiropas plānu investīcijām tehniskā vai augstāka līmeņa apmācībā un izglītībā lauksaimniecības jomā;

| 56. | atzinīgi vērtē nesen sākto Eiropas inovācijas partnerību lauksaimniecības produktivitātes un ilgtspējības jomā (EIP-AGRI), kuras mērķis ir sasaistīt pētniecību ar praktisko lauksaimniecību, un aicina Komisiju aktīvi iesaistīties koordinācijas atbalstīšanā valstu un pārrobežu līmenī, lai veicinātu skaidru inovāciju programmu, kas saistīta ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, un garantēt zināšanu pienācīgu nodošanu tiešajiem lietotājiem; |
| --- | --- |

56.

atzinīgi vērtē nesen sākto Eiropas inovācijas partnerību lauksaimniecības produktivitātes un ilgtspējības jomā (EIP-AGRI), kuras mērķis ir sasaistīt pētniecību ar praktisko lauksaimniecību, un aicina Komisiju aktīvi iesaistīties koordinācijas atbalstīšanā valstu un pārrobežu līmenī, lai veicinātu skaidru inovāciju programmu, kas saistīta ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, un garantēt zināšanu pienācīgu nodošanu tiešajiem lietotājiem;

| 57. | mudina Komisiju un dalībvalstis darīt vairāk, lai palielinātu sabiedrības izpratni par lauksaimniecības vērtību Eiropas Savienībā un attīstītu Eiropas lauksaimniecības inovācijas centrus, kuros varētu demonstrēt novatoriskas jaunās tehnoloģijas, ilgtspējīgu lauksaimniecību, pārtikas nodrošinājumu un suverenitāti un nodrošinātu pienācīgu to pieejamību; |
| --- | --- |

57.

mudina Komisiju un dalībvalstis darīt vairāk, lai palielinātu sabiedrības izpratni par lauksaimniecības vērtību Eiropas Savienībā un attīstītu Eiropas lauksaimniecības inovācijas centrus, kuros varētu demonstrēt novatoriskas jaunās tehnoloģijas, ilgtspējīgu lauksaimniecību, pārtikas nodrošinājumu un suverenitāti un nodrošinātu pienācīgu to pieejamību;

| 58. | uzsver, ka šo centru darbība dotu iespēju jaunās tehnoloģijas izmantot ne tikai ilgtspējīgai lauksaimniecībai, bet arī ilgtspējīgai lauku attīstībai, sadarbojoties ar kopienām, lauku MVU, kooperatīviem un ražotāju organizācijām; uzsver, ka tiem jābūt pārredzamiem un atvērtiem plašākai sabiedrībai un lauksaimniekiem, un tajos jāizmanto pārnozaru pieeja, veicinot dialogu starp nozarēm, uz kurām inovācijas ietekme var būt atšķirīga; |
| --- | --- |

58.

uzsver, ka šo centru darbība dotu iespēju jaunās tehnoloģijas izmantot ne tikai ilgtspējīgai lauksaimniecībai, bet arī ilgtspējīgai lauku attīstībai, sadarbojoties ar kopienām, lauku MVU, kooperatīviem un ražotāju organizācijām; uzsver, ka tiem jābūt pārredzamiem un atvērtiem plašākai sabiedrībai un lauksaimniekiem, un tajos jāizmanto pārnozaru pieeja, veicinot dialogu starp nozarēm, uz kurām inovācijas ietekme var būt atšķirīga;

| 59. | mudina Komisiju nodrošināt, lai līdztekus tehnoloģiskām un zinātniskām inovācijām varētu turpināt pastāvēt tradicionālie paņēmieni un saimniecības, ņemot vērā, ka tās ir milzīga vērtība, jo tās ir kultūras, lauku, vēsturiskās un tūrisma daudzveidības avots un nodrošina iztiku daudziem Eiropas mazajiem lauksaimniekiem visdažādākajos reģionos; |
| --- | --- |

59.

mudina Komisiju nodrošināt, lai līdztekus tehnoloģiskām un zinātniskām inovācijām varētu turpināt pastāvēt tradicionālie paņēmieni un saimniecības, ņemot vērā, ka tās ir milzīga vērtība, jo tās ir kultūras, lauku, vēsturiskās un tūrisma daudzveidības avots un nodrošina iztiku daudziem Eiropas mazajiem lauksaimniekiem visdažādākajos reģionos;

| 60. | aicina dalībvalstis labāk izmantot finanšu instrumentus, kas izveidoti saskaņā ar Komisijas un Eiropas Investīciju bankas Saprašanās memorandu lauksaimniecības un lauku attīstības jomā 2014.–2020. gadā; |
| --- | --- |

60.

aicina dalībvalstis labāk izmantot finanšu instrumentus, kas izveidoti saskaņā ar Komisijas un Eiropas Investīciju bankas Saprašanās memorandu lauksaimniecības un lauku attīstības jomā 2014.–2020. gadā;

| 61. | uzsver ar šiem instrumentiem saistīto pievienoto vērtību, jo īpaši attiecībā uz sviras efektu un aizdevumu garantijām, kuru mērķis ir veicināt ilgtspējīgas lauksaimniecības un mežsaimniecības pētniecības programmas, tostarp “Apvāršņa 2020” 2. sabiedriskas nozīmes uzdevuma, īstenošanu; jo īpaši norāda, ka tie ir noderīgi, lai samazinātu ieguldījumu vajadzības un riskus lauksaimniekiem, kuri vēlas pieņemt dārgu PL tehnoloģiju un metodes; |
| --- | --- |

61.

uzsver ar šiem instrumentiem saistīto pievienoto vērtību, jo īpaši attiecībā uz sviras efektu un aizdevumu garantijām, kuru mērķis ir veicināt ilgtspējīgas lauksaimniecības un mežsaimniecības pētniecības programmas, tostarp “Apvāršņa 2020” 2. sabiedriskas nozīmes uzdevuma, īstenošanu; jo īpaši norāda, ka tie ir noderīgi, lai samazinātu ieguldījumu vajadzības un riskus lauksaimniekiem, kuri vēlas pieņemt dārgu PL tehnoloģiju un metodes;

Eiropas kā zinātnes attīstības un inovācijas centra saglabāšana

| 62. | norāda, ka lauku apvidi, tostarp attālākie un kalnu reģioni, ir vairāk pakļauti pašreizējām un iespējamām klimata pārmaiņām, kas padara tos mazāk pievilcīgus un vairāk pakļauj sabiedrības novecošanās un apdzīvotības sarukšanas tendencēm; atzīst, ka jādod iespēja lauksaimniecībai pielāgoties mainīgajiem apstākļiem, izmantojot visus pieejamos tehnoloģiskos risinājumus, lai nodrošinātu, ka lauksaimniecības zeme tiek izmantota ilgtspējīgāk; |
| --- | --- |

62.

norāda, ka lauku apvidi, tostarp attālākie un kalnu reģioni, ir vairāk pakļauti pašreizējām un iespējamām klimata pārmaiņām, kas padara tos mazāk pievilcīgus un vairāk pakļauj sabiedrības novecošanās un apdzīvotības sarukšanas tendencēm; atzīst, ka jādod iespēja lauksaimniecībai pielāgoties mainīgajiem apstākļiem, izmantojot visus pieejamos tehnoloģiskos risinājumus, lai nodrošinātu, ka lauksaimniecības zeme tiek izmantota ilgtspējīgāk;

| 63. | norāda, ka modernās tehnoloģijas lauksaimniecībā un zemes plašākas izmantošanas nozarē var šīm nozarēm palīdzēt sniegt būtisku ieguldījumu globālo klimata pārmaiņu mazināšanas centienos; šajā sakarā uzsver, ka ir jāpaplašina definīcija “produktīvā lauksaimniecība” un pilnībā jāatbalsta un jārespektē tās lauksaimnieciskās zemes platības, kas nodrošina sabiedriskos labumus klimata pārmaiņu mazināšanai un oglekļa piesaistīšanai, tostarp agroekoloģiskajai lauksaimniecībai; |
| --- | --- |

63.

norāda, ka modernās tehnoloģijas lauksaimniecībā un zemes plašākas izmantošanas nozarē var šīm nozarēm palīdzēt sniegt būtisku ieguldījumu globālo klimata pārmaiņu mazināšanas centienos; šajā sakarā uzsver, ka ir jāpaplašina definīcija “produktīvā lauksaimniecība” un pilnībā jāatbalsta un jārespektē tās lauksaimnieciskās zemes platības, kas nodrošina sabiedriskos labumus klimata pārmaiņu mazināšanai un oglekļa piesaistīšanai, tostarp agroekoloģiskajai lauksaimniecībai;

| 64. | uzskata, ka būtiski ir saglabāt lauksaimniecības zemes tādos apgabalos kā Savienības kalnu un perifērijas rajoni, un atbalsta visus pasākumus, lai nodrošinātu, ka tur esošajām galvenokārt mazajām saimniecībām arī ir pieejamas augstās tehnoloģijas, kas pielāgotas to vajadzībām; |
| --- | --- |

64.

uzskata, ka būtiski ir saglabāt lauksaimniecības zemes tādos apgabalos kā Savienības kalnu un perifērijas rajoni, un atbalsta visus pasākumus, lai nodrošinātu, ka tur esošajām galvenokārt mazajām saimniecībām arī ir pieejamas augstās tehnoloģijas, kas pielāgotas to vajadzībām;

| 65. | uzskata, ka ir būtiski, lai pamatots ES regulējums, kurš orientēts uz patērētāju drošību, kā arī veselības un vides aizsardzību un kura pamatā ir neatkarīgi, salīdzinoši zinātniskie pētījumi, dod iespēju ES lauksaimniecības ražojumiem būt konkurētspējīgiem un pievilcīgiem gan iekšējā, gan pasaules tirgū, un prasa šo principu vienmēr paturēt spēkā; |
| --- | --- |

65.

uzskata, ka ir būtiski, lai pamatots ES regulējums, kurš orientēts uz patērētāju drošību, kā arī veselības un vides aizsardzību un kura pamatā ir neatkarīgi, salīdzinoši zinātniskie pētījumi, dod iespēju ES lauksaimniecības ražojumiem būt konkurētspējīgiem un pievilcīgiem gan iekšējā, gan pasaules tirgū, un prasa šo principu vienmēr paturēt spēkā;

| 66. | jo īpaši norāda uz augstajām izmaksām, ilgo laiku un komerciālo un juridisko nenoteiktību, ar ko jāsaskaras, jaunās tehnoloģijas un ilgtspējīgus līdzekļus laižot tirgū saskaņā ar spēkā esošajiem ES noteikumiem; norāda, ka šīs grūtības ir pat vēl izteiktākas attālākajos reģionos, nomaļos lauku apvidos, mazāk labvēlīgās teritorijās un kalnu apvidos; |
| --- | --- |

66.

jo īpaši norāda uz augstajām izmaksām, ilgo laiku un komerciālo un juridisko nenoteiktību, ar ko jāsaskaras, jaunās tehnoloģijas un ilgtspējīgus līdzekļus laižot tirgū saskaņā ar spēkā esošajiem ES noteikumiem; norāda, ka šīs grūtības ir pat vēl izteiktākas attālākajos reģionos, nomaļos lauku apvidos, mazāk labvēlīgās teritorijās un kalnu apvidos;

| 67. | mudina Komisiju izmantot un pilnveidot visas attālāko reģionu īpašās iezīmes, īstenojot izmēģinājuma projektus tehnoloģiju un zinātnisko inovāciju jomā, lai samazinātu šo reģionu dabiskos nelabvēlīgos apstākļus un grūtības — ko rada to nelielā teritorija — piekļūt jaunākajiem zinātniskajiem un tehnoloģiskajiem sasniegumiem un piemērot tos; |
| --- | --- |

67.

mudina Komisiju izmantot un pilnveidot visas attālāko reģionu īpašās iezīmes, īstenojot izmēģinājuma projektus tehnoloģiju un zinātnisko inovāciju jomā, lai samazinātu šo reģionu dabiskos nelabvēlīgos apstākļus un grūtības — ko rada to nelielā teritorija — piekļūt jaunākajiem zinātniskajiem un tehnoloģiskajiem sasniegumiem un piemērot tos;

| 68. | aicina Komisiju uzlabot savu reglamentējošo sistēmu saskaņā ar labāka regulējuma principiem, lai tādējādi nodrošinātu savlaicīgas, efektīvas un lietderīgas lēmumu pieņemšanas procedūras, kas varētu sekmēt tehnoloģisko attīstību Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

68.

aicina Komisiju uzlabot savu reglamentējošo sistēmu saskaņā ar labāka regulējuma principiem, lai tādējādi nodrošinātu savlaicīgas, efektīvas un lietderīgas lēmumu pieņemšanas procedūras, kas varētu sekmēt tehnoloģisko attīstību Eiropas Savienībā;

| 69. | aicina Komisiju izmantot tās jauno zinātnisko konsultāciju mehānismu (SAM), lai izstrādātu reglamentējošu sistēmu, kurā, novērtējot riskus, draudus un ieguvumus jaunu tehnoloģiju, produktu un metožu pieņemšanas vai nepieņemšanas laikā, lielāka uzmanība būtu pievērsta ar risku novērtējumu pamatotiem un neatkarīgiem zinātniskiem pierādījumiem; |
| --- | --- |

69.

aicina Komisiju izmantot tās jauno zinātnisko konsultāciju mehānismu (SAM), lai izstrādātu reglamentējošu sistēmu, kurā, novērtējot riskus, draudus un ieguvumus jaunu tehnoloģiju, produktu un metožu pieņemšanas vai nepieņemšanas laikā, lielāka uzmanība būtu pievērsta ar risku novērtējumu pamatotiem un neatkarīgiem zinātniskiem pierādījumiem;

| 70. | atzīmē plašo atbalstu tāda inovācijas principa pieņemšanai, kurš paredzētu prasību, ka pilnībā ir jānovērtē ES leģislatīvo priekšlikumu ietekme uz inovāciju; |
| --- | --- |

70.

atzīmē plašo atbalstu tāda inovācijas principa pieņemšanai, kurš paredzētu prasību, ka pilnībā ir jānovērtē ES leģislatīvo priekšlikumu ietekme uz inovāciju;

| 71. | aicina Komisiju īstenot plašāka spektra pasākumus starptautiskās zinātniskās sadarbības jomā, arī tādēļ, lai izvērstu informācijas apmaiņu un konstatētu attīstības iespējas; |
| --- | --- |

71.

aicina Komisiju īstenot plašāka spektra pasākumus starptautiskās zinātniskās sadarbības jomā, arī tādēļ, lai izvērstu informācijas apmaiņu un konstatētu attīstības iespējas;

o

o o

| 72. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

72.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 965. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.

(3)  OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.

(4)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

(5)  OV L 309, 24.11.2009., 71. lpp.

(6)  OV L 77, 15.3.2014., 44. lpp.

(7)  OV L 162, 30.4.2004., 18. lpp.

(8)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(9)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0205.

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0473.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/62 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/62

---

P8_TA(2016)0252

Inovācijas un ekonomiskās attīstības veicināšana Eiropas lauku saimniecību turpmākajā pārvaldībā

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūcija par inovācijas un ekonomiskās attīstības veicināšanu Eiropas lauku saimniecību turpmākajā pārvaldībā (2015/2227(INI))

(2018/C 086/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005,

| — | ņemot vērā ANO FAO, GEF, UNDP, UNEP, UNESCO, Pasaules Bankas un PVO Lauksaimniecības zināšanu, zinātnes un tehnoloģijas starptautisko novērtējumu attīstības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO FAO, GEF, UNDP, UNEP, UNESCO, Pasaules Bankas un PVO Lauksaimniecības zināšanu, zinātnes un tehnoloģijas starptautisko novērtējumu attīstības jomā,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas un Eiropas Investīciju bankas (EIB) 2014. gada 14. jūlija Saprašanās memorandu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas un Eiropas Investīciju bankas (EIB) 2014. gada 14. jūlija Saprašanās memorandu,

| — | ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par ieilgušās olbaltumvielu deficīta problēmas iespējamiem risinājumiem Eiropas Savienībā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par ieilgušās olbaltumvielu deficīta problēmas iespējamiem risinājumiem Eiropas Savienībā (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 18. jūnija secinājumus par Eiropas inovācijas partnerību “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 18. jūnija secinājumus par Eiropas inovācijas partnerību “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja” (2),

| — | ņemot vērā 2015. gada 17. decembra rezolūciju par patentiem un augu selekcionāru tiesībām (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 17. decembra rezolūciju par patentiem un augu selekcionāru tiesībām (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0163/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0163/2016),

| A. | tā kā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) lēš, ka līdz 2050. gadam pasaules iedzīvotāju skaits pieaugs līdz 9,1 miljardam, ja viss turpināsies kā līdz šim, tādēļ līdz minētajam laikam būs nepieciešams par 60 % palielināt drošas un kvalitatīvas pārtikas ražošanas apjomu un jaunattīstības valstīs par 24 % palielināt zemkopības ražību, vienlaikus saglabājot resursus nākamajām paaudzēm un novēršot pārtikas izšķērdēšanu un zudums, kas patlaban ir viena trešdaļa no pārtikas ražošanas apjoma pasaulē; tā kā FAO arī lēš, ka līdz 2050. gadam aramzemes platība palielināsies tikai par 4,3 %, tāpēc, lai novērstu augsnes degradāciju un citas problēmas, būs nepieciešama labāka dabas resursu pārvaldība; |
| --- | --- |

A.

tā kā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) lēš, ka līdz 2050. gadam pasaules iedzīvotāju skaits pieaugs līdz 9,1 miljardam, ja viss turpināsies kā līdz šim, tādēļ līdz minētajam laikam būs nepieciešams par 60 % palielināt drošas un kvalitatīvas pārtikas ražošanas apjomu un jaunattīstības valstīs par 24 % palielināt zemkopības ražību, vienlaikus saglabājot resursus nākamajām paaudzēm un novēršot pārtikas izšķērdēšanu un zudums, kas patlaban ir viena trešdaļa no pārtikas ražošanas apjoma pasaulē; tā kā FAO arī lēš, ka līdz 2050. gadam aramzemes platība palielināsies tikai par 4,3 %, tāpēc, lai novērstu augsnes degradāciju un citas problēmas, būs nepieciešama labāka dabas resursu pārvaldība;

| B. | tā kā zemes būtiskā produktivitāte un auglība visur samazinās zemes degradācijas, jo īpaši augsnes erozijas, dēļ, ko savukārt izraisa tādu ekosistēmas funkciju zudums kā augsnes virskārtas veidošanās, humifikācija, apputeksnēšana, ūdens aizturēšana un barības vielu aprite; tā kā ir plaša vienprātība par to, ka, lai atrisinātu šo problēmu un saglabātu, kā arī uzlabotu produktivitāti, ir inovatīvi jāsekmē šo ekosistēmas funkciju darbība, nodrošinot izturētspēju pret klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

B.

tā kā zemes būtiskā produktivitāte un auglība visur samazinās zemes degradācijas, jo īpaši augsnes erozijas, dēļ, ko savukārt izraisa tādu ekosistēmas funkciju zudums kā augsnes virskārtas veidošanās, humifikācija, apputeksnēšana, ūdens aizturēšana un barības vielu aprite; tā kā ir plaša vienprātība par to, ka, lai atrisinātu šo problēmu un saglabātu, kā arī uzlabotu produktivitāti, ir inovatīvi jāsekmē šo ekosistēmas funkciju darbība, nodrošinot izturētspēju pret klimata pārmaiņām;

| C. | tā kā saskaņā ar ANO informāciju — lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAD), lauksaimniecības produktivitāte līdz 2030. gadam būtu jādivkāršo un vienlaikus lauksaimniecības pārtikas nozarei nāksies piemēroties klimata pārmaiņām un laikapstākļu maiņām, kā arī jāuzlabo augsnes un ekosistēmu kvalitāte un līdz minimumam jāsamazina bioloģiskās daudzveidības zudums; tā kā, lai to panāktu, prioritāte jāpiešķir mikrobioloģisko līdzekļu izmantošanai, kas paildzina augsnes izmantošanas laiku; tā kā no astoņiem ANO Tūkstošgades attīstības mērķiem (TAM) četri ir saistīti ar lauksaimniecību; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar ANO informāciju — lai sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAD), lauksaimniecības produktivitāte līdz 2030. gadam būtu jādivkāršo un vienlaikus lauksaimniecības pārtikas nozarei nāksies piemēroties klimata pārmaiņām un laikapstākļu maiņām, kā arī jāuzlabo augsnes un ekosistēmu kvalitāte un līdz minimumam jāsamazina bioloģiskās daudzveidības zudums; tā kā, lai to panāktu, prioritāte jāpiešķir mikrobioloģisko līdzekļu izmantošanai, kas paildzina augsnes izmantošanas laiku; tā kā no astoņiem ANO Tūkstošgades attīstības mērķiem (TAM) četri ir saistīti ar lauksaimniecību;

| D. | tā kā iedzīvotāju skaita pieaugums, augstāki vidējie ienākumi un izmaiņas patērētāju uzvedībā novedīs pie uztura gaumes maiņas, un tā rezultātā jo īpaši pieaugs pieprasījums pēc apstrādātas pārtikas un dzīvnieku izcelsmes proteīniem, piemēram, gaļas un piena produktiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā iedzīvotāju skaita pieaugums, augstāki vidējie ienākumi un izmaiņas patērētāju uzvedībā novedīs pie uztura gaumes maiņas, un tā rezultātā jo īpaši pieaugs pieprasījums pēc apstrādātas pārtikas un dzīvnieku izcelsmes proteīniem, piemēram, gaļas un piena produktiem;

| E. | tā kā jāuzlabo lauksaimniecības darba ņēmēju un lauku kopienu dzīves kvalitāte; |
| --- | --- |

E.

tā kā jāuzlabo lauksaimniecības darba ņēmēju un lauku kopienu dzīves kvalitāte;

| F. | tā kā, neraugoties uz to, ka lauksaimniekiem jāpārvar daudzas problēmas un jāievēro arvien vairāk noteikumu un lauksaimniecības tehnoloģiju resursi ir samazinājušies, kā arī ievērojami ir palēninājies apūdeņotu zemes platību pieauguma temps, ES patērētāji nekad vēl nav tērējuši par pārtiku tik mazu procentuālo daļu no saviem ienākumiem kā patlaban; tā kā pašreizējās ekonomikas lejupslīdes dēļ ir palielinājies nabadzības līmenis, tādēļ ES patērētāji bieži vien ir spiesti prasīt palīdzību pārtikas bankām; |
| --- | --- |

F.

tā kā, neraugoties uz to, ka lauksaimniekiem jāpārvar daudzas problēmas un jāievēro arvien vairāk noteikumu un lauksaimniecības tehnoloģiju resursi ir samazinājušies, kā arī ievērojami ir palēninājies apūdeņotu zemes platību pieauguma temps, ES patērētāji nekad vēl nav tērējuši par pārtiku tik mazu procentuālo daļu no saviem ienākumiem kā patlaban; tā kā pašreizējās ekonomikas lejupslīdes dēļ ir palielinājies nabadzības līmenis, tādēļ ES patērētāji bieži vien ir spiesti prasīt palīdzību pārtikas bankām;

| G. | tā kā FAO saskaņā ar tās galveno publikāciju “Lauksaimniecības un pārtikas situācija pasaulē” norāda, ka sievietes sniedz būtisku ieguldījumu lauku ekonomikā visos reģionos un ka viņu loma atkarībā no reģiona atšķiras, taču viņām salīdzinājumā ar vīriešiem vienmēr ir mazāka piekļuve resursiem un iespējām, kas nepieciešamas lielākas produktivitātes nodrošināšanai; |
| --- | --- |

G.

tā kā FAO saskaņā ar tās galveno publikāciju “Lauksaimniecības un pārtikas situācija pasaulē” norāda, ka sievietes sniedz būtisku ieguldījumu lauku ekonomikā visos reģionos un ka viņu loma atkarībā no reģiona atšķiras, taču viņām salīdzinājumā ar vīriešiem vienmēr ir mazāka piekļuve resursiem un iespējām, kas nepieciešamas lielākas produktivitātes nodrošināšanai;

| H. | tā kā patērētāji pieprasa, lai pārtikas ražošanā tiktu ievēroti augstāki vides, uzturvērtības un veselības standarti un vērtības un nodrošināta augstāka kvalitāte, bet vienlaikus lauksaimniecības nozarei ir jādažādo ražošana un jāievieš inovācijas, lai nodrošinātu kvalitatīvu un nekaitīgu pārtiku par pieņemamu cenu visiem, kā arī lai nodrošinātu pienācīgus un dzīvotspējīgus ienākumus ražotājiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā patērētāji pieprasa, lai pārtikas ražošanā tiktu ievēroti augstāki vides, uzturvērtības un veselības standarti un vērtības un nodrošināta augstāka kvalitāte, bet vienlaikus lauksaimniecības nozarei ir jādažādo ražošana un jāievieš inovācijas, lai nodrošinātu kvalitatīvu un nekaitīgu pārtiku par pieņemamu cenu visiem, kā arī lai nodrošinātu pienācīgus un dzīvotspējīgus ienākumus ražotājiem;

| I. | tā kā lauksaimnieciskajai ražošanai ir jāpieaug un jāpilnveidojas, izmantojot mazāk resursu, jo jāņem vērā problēmas, kas saistītas ar dabas resursiem, un šo problēmu ietekme uz bioloģisko daudzveidību, vides neaizsargātību, klimata pārmaiņām un zemes platību trūkumu, līdztekus pasaules iedzīvotāju skaita pieaugumam un patērētāju uzvedības izmaiņām; uzstāj, ka inovatīvai lauksaimniecībai ir jānodrošina, ka tās ekoloģiskā pēda samazinās un optimāli jāizmanto dabiskie procesi un ekosistēmu pakalpojumi, tostarp atjaunojamā enerģija, kā arī vairāk jāpatērē vietējie lauksaimniecības pārtikas produkti; |
| --- | --- |

I.

tā kā lauksaimnieciskajai ražošanai ir jāpieaug un jāpilnveidojas, izmantojot mazāk resursu, jo jāņem vērā problēmas, kas saistītas ar dabas resursiem, un šo problēmu ietekme uz bioloģisko daudzveidību, vides neaizsargātību, klimata pārmaiņām un zemes platību trūkumu, līdztekus pasaules iedzīvotāju skaita pieaugumam un patērētāju uzvedības izmaiņām; uzstāj, ka inovatīvai lauksaimniecībai ir jānodrošina, ka tās ekoloģiskā pēda samazinās un optimāli jāizmanto dabiskie procesi un ekosistēmu pakalpojumi, tostarp atjaunojamā enerģija, kā arī vairāk jāpatērē vietējie lauksaimniecības pārtikas produkti;

| J. | tā kā resursefektīvāks lauksaimniecības modelis, kurā tiek nodrošināta lielāka produktu optimizācija, ir galvenais nosacījums visu veidu un visu apjomu lauku saimniecību ar ilgtspēju saistīto problēmu risināšanai un tam, lai šīs saimniecības spētu labāk saglabāt dabas resursus un vidi; |
| --- | --- |

J.

tā kā resursefektīvāks lauksaimniecības modelis, kurā tiek nodrošināta lielāka produktu optimizācija, ir galvenais nosacījums visu veidu un visu apjomu lauku saimniecību ar ilgtspēju saistīto problēmu risināšanai un tam, lai šīs saimniecības spētu labāk saglabāt dabas resursus un vidi;

| K. | tā kā, veidojot ilgtspējīgākus lauksaimniecības modeļus, kuru mērķis ir ne tikai piegādāt iedzīvotājiem nepieciešamo pārtiku, bet arī ražot nepārtikas preces un nodrošināt pakalpojumus, varētu katrā reģionā būtiskā apmērā radīt jaunas darbvietas, ne tikai pārtikas un barības ražošanas nozarē, bet arī bioekonomikas, zaļās ķīmijas, atjaunojamās enerģijas, tūrisma, kā arī citās nozarēs; tā kā šādas darbvietas bieži vien nav pārceļamas uz citu vietu; |
| --- | --- |

K.

tā kā, veidojot ilgtspējīgākus lauksaimniecības modeļus, kuru mērķis ir ne tikai piegādāt iedzīvotājiem nepieciešamo pārtiku, bet arī ražot nepārtikas preces un nodrošināt pakalpojumus, varētu katrā reģionā būtiskā apmērā radīt jaunas darbvietas, ne tikai pārtikas un barības ražošanas nozarē, bet arī bioekonomikas, zaļās ķīmijas, atjaunojamās enerģijas, tūrisma, kā arī citās nozarēs; tā kā šādas darbvietas bieži vien nav pārceļamas uz citu vietu;

| L. | tā kā ES ir lielākā lauksaimniecības produktu eksportētāja pasaulē, tāpēc lauksaimniecības pārtikas nozare ir Savienības ekonomikas galvenais pīlārs, pakārtotajos 15 miljonos uzņēmumu tādās nozarēs kā pārtikas apstrāde, tirdzniecība un pakalpojumi nodarbinot 47 miljonus cilvēku, un tās ieguldījums pozitīvajā tirdzniecības bilancē ir EUR 17 802 miljoni, kas ir 7,2 % no ES eksporta kopējās vērtības; |
| --- | --- |

L.

tā kā ES ir lielākā lauksaimniecības produktu eksportētāja pasaulē, tāpēc lauksaimniecības pārtikas nozare ir Savienības ekonomikas galvenais pīlārs, pakārtotajos 15 miljonos uzņēmumu tādās nozarēs kā pārtikas apstrāde, tirdzniecība un pakalpojumi nodarbinot 47 miljonus cilvēku, un tās ieguldījums pozitīvajā tirdzniecības bilancē ir EUR 17 802 miljoni, kas ir 7,2 % no ES eksporta kopējās vērtības;

| M. | tā kā KLP konkurētspēja un ilgtspēja ir galvenie KLP 2013. gada reformas mērķi; tā kā mērķi garantēt pārtikas apgādes drošību, palielinot ilgtspējīgas lauksaimniecības produktivitāti un nodrošinot saprātīgas un taisnīgas cenas lauksaimniekiem un patērētājiem, kā minēts LESD 39. pantā, vislabāk var sasniegt ar inovāciju; atkārtoti uzsver, ka ilgtspējīga un inovatīva lauksaimniecība, kas ražo kvalitatīvus produktus, sniedz ieguldījumu daudzu LESD horizontālās politikas mērķu, kas saistīti ar vidi un veselību, sasniegšanā; tā kā konkurētspēja nākotnē, cita starpā, ir atkarīga no lauksaimniecības sistēmu būtiskās produktivitātes un auglības, ko nodrošina dabiskie procesi un resursi; |
| --- | --- |

M.

tā kā KLP konkurētspēja un ilgtspēja ir galvenie KLP 2013. gada reformas mērķi; tā kā mērķi garantēt pārtikas apgādes drošību, palielinot ilgtspējīgas lauksaimniecības produktivitāti un nodrošinot saprātīgas un taisnīgas cenas lauksaimniekiem un patērētājiem, kā minēts LESD 39. pantā, vislabāk var sasniegt ar inovāciju; atkārtoti uzsver, ka ilgtspējīga un inovatīva lauksaimniecība, kas ražo kvalitatīvus produktus, sniedz ieguldījumu daudzu LESD horizontālās politikas mērķu, kas saistīti ar vidi un veselību, sasniegšanā; tā kā konkurētspēja nākotnē, cita starpā, ir atkarīga no lauksaimniecības sistēmu būtiskās produktivitātes un auglības, ko nodrošina dabiskie procesi un resursi;

| N. | tā kā Komisijas un Eiropas Investīciju bankas (EIB) 2014. gada 14. jūlija Saprašanās memorandā ir pausts nepārprotams atbalsts turpmākām investīcijām inovatīvā lauksaimniecībā, nodrošinot finanšu instrumentus lauksaimniecībā veikto investīciju apguves veicināšanai, kā arī tajā ir ietverts Komisijas priekšlikums finanšu instrumentu atbalstam un paplašināšanai lauksaimniecības nozarē, lai cīnītos pret cenu svārstībām; |
| --- | --- |

N.

tā kā Komisijas un Eiropas Investīciju bankas (EIB) 2014. gada 14. jūlija Saprašanās memorandā ir pausts nepārprotams atbalsts turpmākām investīcijām inovatīvā lauksaimniecībā, nodrošinot finanšu instrumentus lauksaimniecībā veikto investīciju apguves veicināšanai, kā arī tajā ir ietverts Komisijas priekšlikums finanšu instrumentu atbalstam un paplašināšanai lauksaimniecības nozarē, lai cīnītos pret cenu svārstībām;

| O. | tā kā lauksaimniecības nozare ir piedzīvojusi biežus pārmaiņu ciklus, lai veicinātu tās produktivitāti; tā kā šie pārmaiņu cikli ir būtiski palīdzējuši lauksaimniecībai sasniegt pašreizējo ekonomiskās attīstības līmeni; tā kā jaunāko tehnoloģiju izmantošana un jau pieejamo tehnoloģiju, tostarp bioloģiskās un agroekoloģiskās pieejas lauksaimniecības praksei, pielāgošana un atkārtota ieviešana, var nodrošināt būtiskus ieguvumus visu apjomu lauku saimniecībām; tā kā lauksaimniecībai ir nepietiekami izpētīts potenciāls ieviest inovācijas tradicionālajā lauksaimniecības praksē, ilgtspējīgi izmantojot jūras un okeāna dabas resursus; |
| --- | --- |

O.

tā kā lauksaimniecības nozare ir piedzīvojusi biežus pārmaiņu ciklus, lai veicinātu tās produktivitāti; tā kā šie pārmaiņu cikli ir būtiski palīdzējuši lauksaimniecībai sasniegt pašreizējo ekonomiskās attīstības līmeni; tā kā jaunāko tehnoloģiju izmantošana un jau pieejamo tehnoloģiju, tostarp bioloģiskās un agroekoloģiskās pieejas lauksaimniecības praksei, pielāgošana un atkārtota ieviešana, var nodrošināt būtiskus ieguvumus visu apjomu lauku saimniecībām; tā kā lauksaimniecībai ir nepietiekami izpētīts potenciāls ieviest inovācijas tradicionālajā lauksaimniecības praksē, ilgtspējīgi izmantojot jūras un okeāna dabas resursus;

| P. | tā kā dažādu strukturālu iemeslu dēļ joprojām ir lielas neizmantotas novārtā atstātas lauksaimniecības zemes platības, |
| --- | --- |

P.

tā kā dažādu strukturālu iemeslu dēļ joprojām ir lielas neizmantotas novārtā atstātas lauksaimniecības zemes platības,

| 1. | norāda, ka lauksaimniecībā vienmēr ir tikusi izstrādāta jauna prakse, jauni paņēmieni un ražošanas metodes, palielinot ražīgumu, labāk pielāgojot lauksaimniecības prakses jauniem un mainīgiem apstākļiem un samazinot ražošanas izmaksas; turklāt norāda, ka lauksaimniecība un mežsaimniecība ir svarīgas dabas daļas, kas nodrošina daudz lielāku preču un pakalpojumu klāstu nekā tikai pārtikas ražošanu, un šos pakalpojumus var uzlabot, atbalstot jaunas tendences; ir pārliecināts, ka inovācija ir priekšnoteikums šīs virzības turpināšanai; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka lauksaimniecībā vienmēr ir tikusi izstrādāta jauna prakse, jauni paņēmieni un ražošanas metodes, palielinot ražīgumu, labāk pielāgojot lauksaimniecības prakses jauniem un mainīgiem apstākļiem un samazinot ražošanas izmaksas; turklāt norāda, ka lauksaimniecība un mežsaimniecība ir svarīgas dabas daļas, kas nodrošina daudz lielāku preču un pakalpojumu klāstu nekā tikai pārtikas ražošanu, un šos pakalpojumus var uzlabot, atbalstot jaunas tendences; ir pārliecināts, ka inovācija ir priekšnoteikums šīs virzības turpināšanai;

| 2. | ir stingri pārliecināts, ka ekonomiskā attīstība un ilgtspējīga ražošana nav nesavienojamas, un tās var sasniegt galvenokārt ar inovāciju, pētniecību un izstrādi, jauniem pārvaldības un uzņēmējdarbības modeļiem, kā arī labāku agronomiju; uzsver, ka jāatbalsta inovācija tehnoloģiju un pārvaldības jomā, nodrošinot saskaņotu un skaidru regulējumu, kas veicinātu uzņēmējdarbības iespējas; mudina Komisiju nodrošināt, ka tas ir atspoguļots visās turpmākajās KLP, un inovācija tiek īpaši ņemta vērā attiecīgo tiesību aktu turpmākajās pārskatīšanās un reformās, kurās vairāk tiktu atzītas nozares jaunpienācēju un jaunu lauksaimnieku progresīvās idejas un uzņēmējdarbības modeļi; uzsver, ka Eiropas lauksaimniecība sasniedz savu mērķi — ražot kvalitatīvus produktus ar augstu pievienoto vērtību, rodot rentablus, uz zināšanām balstītus risinājumus, ko atbalsta stratēģija “Eiropa 2020”; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas gaidāmo ziņojumu par 2012. gada Bioekonomikas stratēģijas ieguldījumu aprites ekonomikā, jo pāreja no fosilā kurināmā uz atjaunojamiem energoresursiem veicina enerģijas izmaksu samazināšanos lauksaimniekiem, tādējādi nodrošinot vairāk investīciju inovācijā; |
| --- | --- |

2.

ir stingri pārliecināts, ka ekonomiskā attīstība un ilgtspējīga ražošana nav nesavienojamas, un tās var sasniegt galvenokārt ar inovāciju, pētniecību un izstrādi, jauniem pārvaldības un uzņēmējdarbības modeļiem, kā arī labāku agronomiju; uzsver, ka jāatbalsta inovācija tehnoloģiju un pārvaldības jomā, nodrošinot saskaņotu un skaidru regulējumu, kas veicinātu uzņēmējdarbības iespējas; mudina Komisiju nodrošināt, ka tas ir atspoguļots visās turpmākajās KLP, un inovācija tiek īpaši ņemta vērā attiecīgo tiesību aktu turpmākajās pārskatīšanās un reformās, kurās vairāk tiktu atzītas nozares jaunpienācēju un jaunu lauksaimnieku progresīvās idejas un uzņēmējdarbības modeļi; uzsver, ka Eiropas lauksaimniecība sasniedz savu mērķi — ražot kvalitatīvus produktus ar augstu pievienoto vērtību, rodot rentablus, uz zināšanām balstītus risinājumus, ko atbalsta stratēģija “Eiropa 2020”; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas gaidāmo ziņojumu par 2012. gada Bioekonomikas stratēģijas ieguldījumu aprites ekonomikā, jo pāreja no fosilā kurināmā uz atjaunojamiem energoresursiem veicina enerģijas izmaksu samazināšanos lauksaimniekiem, tādējādi nodrošinot vairāk investīciju inovācijā;

| 3. | uzskata, ka lauksaimniecība var būt daļa no risinājuma, piesardzīgi izmantojot dabas resursus un nodrošinot bioloģisko daudzveidību, un, lai to sasniegtu, vissvarīgāk ir stimulēt inovāciju; uzskata, ka lauksaimniecības prakse ir atkarīga no dabas resursiem, tāpēc šī saistība ir jāoptimizē un labāk jāizprot ražošanas sistēmas, lai pilnveidotu pārvaldības sistēmas; prasa vidējā termiņā un ilgtermiņā nodrošināt mūsu agroekosistēmu būtisko produktivitāti, auglību un noturību, un prasa samazināt emisijas; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot ražošanas sistēmas, labāk pielāgojot kultūraugus un augsekas sistēmas un uzlabojot pārvaldības sistēmas, un uzsver, cik svarīga ir dzīva augsne; uzsver jaunu darbvietu radīšanas potenciālu, ne tikai pārtikas ražošanas nozarē, bet arī tūrisma, bioekonomikas un zaļās ķīmijas nozarē; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka lauksaimniecība var būt daļa no risinājuma, piesardzīgi izmantojot dabas resursus un nodrošinot bioloģisko daudzveidību, un, lai to sasniegtu, vissvarīgāk ir stimulēt inovāciju; uzskata, ka lauksaimniecības prakse ir atkarīga no dabas resursiem, tāpēc šī saistība ir jāoptimizē un labāk jāizprot ražošanas sistēmas, lai pilnveidotu pārvaldības sistēmas; prasa vidējā termiņā un ilgtermiņā nodrošināt mūsu agroekosistēmu būtisko produktivitāti, auglību un noturību, un prasa samazināt emisijas; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot ražošanas sistēmas, labāk pielāgojot kultūraugus un augsekas sistēmas un uzlabojot pārvaldības sistēmas, un uzsver, cik svarīga ir dzīva augsne; uzsver jaunu darbvietu radīšanas potenciālu, ne tikai pārtikas ražošanas nozarē, bet arī tūrisma, bioekonomikas un zaļās ķīmijas nozarē;

| 4. | ņem vērā, ka ES pārtikas un lauksaimniecības tirgus ir viens no integrētākajiem tirgiem Eiropā, un mudina Komisiju izstrādāt un īstenot noteikumus vienlīdzīgāku konkurences apstākļu un godīgākas konkurences nodrošināšanai, lai sekmētu lauksaimniecības un pārtikas nozares ekonomisko attīstību visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

4.

ņem vērā, ka ES pārtikas un lauksaimniecības tirgus ir viens no integrētākajiem tirgiem Eiropā, un mudina Komisiju izstrādāt un īstenot noteikumus vienlīdzīgāku konkurences apstākļu un godīgākas konkurences nodrošināšanai, lai sekmētu lauksaimniecības un pārtikas nozares ekonomisko attīstību visās dalībvalstīs;

| 5. | norāda uz to, ka mazās un vidējās ģimenes lauku saimniecības ir neatņemama Eiropas lauksaimniecības nozares daļa un tās veicina sociāli un ekonomiski dzīvīgu lauku teritoriju veidošanos, kas savukārt ir ieguldījums kultūras un dabas mantojuma saglabāšanā; norāda uz to, ka šīs saimniecības dažkārt piedzīvo grūtības iegūt tos labumus, ko sniedz moderni ražošanas paņēmieni un prakse, kura varētu nodrošināt taisnīgus ienākumus un uzlabotu lauksaimnieku dzīves un darba apstākļus, kā arī varētu radīt kvalitatīvas darbvietas; uzsver, ka inovācijai ir potenciāls palielināt darbspēka produktivitāti un ienākumus, samazinot ražošanas izmaksas un padarot uzņēmējdarbību efektīvāku; uzsver, ka lauksaimniekiem un lauku saimniecībām izšķiroši svarīgas ir īpašumtiesības uz aramzemi un tās pieejamība; iestājas par to, ka darbs lauksaimniecībā ir jāpadara pievilcīgāks jauniešiem, inter alia uzlabojot finansējuma, tehnoloģiju un atbalsta programmu pieejamību; prasa izstrādāt jaunas uzņēmējdarbības idejas un aicina Komisiju efektīvāk informēt lauksaimniekus par viņu iespējām šajā jomā; atzīst lauksaimniecības sociālo nozīmi, tās ieguldījumu sociālajā kohēzijā un tās ietekmi cīņā pret iedzīvotāju aizplūšanu no lauku teritorijām, kā arī atzīst tās piedāvātos inovatīvos pakalpojumus vietējām kopienām un nozīmi tradicionālo zināšanu saglabāšanā; uzsver, ka svarīga ir piekļuve ātriem un uzticamiem platjoslas interneta pakalpojumiem un svarīgas ir inovatīvas koncepcijas, kas īpaši izstrādātas mazāk labvēlīgiem reģioniem, piemēram, Savienības kalnu un attālākajām teritorijām, un mudina Komisiju piešķirt šim jautājumam prioritāti; |
| --- | --- |

5.

norāda uz to, ka mazās un vidējās ģimenes lauku saimniecības ir neatņemama Eiropas lauksaimniecības nozares daļa un tās veicina sociāli un ekonomiski dzīvīgu lauku teritoriju veidošanos, kas savukārt ir ieguldījums kultūras un dabas mantojuma saglabāšanā; norāda uz to, ka šīs saimniecības dažkārt piedzīvo grūtības iegūt tos labumus, ko sniedz moderni ražošanas paņēmieni un prakse, kura varētu nodrošināt taisnīgus ienākumus un uzlabotu lauksaimnieku dzīves un darba apstākļus, kā arī varētu radīt kvalitatīvas darbvietas; uzsver, ka inovācijai ir potenciāls palielināt darbspēka produktivitāti un ienākumus, samazinot ražošanas izmaksas un padarot uzņēmējdarbību efektīvāku; uzsver, ka lauksaimniekiem un lauku saimniecībām izšķiroši svarīgas ir īpašumtiesības uz aramzemi un tās pieejamība; iestājas par to, ka darbs lauksaimniecībā ir jāpadara pievilcīgāks jauniešiem, inter alia uzlabojot finansējuma, tehnoloģiju un atbalsta programmu pieejamību; prasa izstrādāt jaunas uzņēmējdarbības idejas un aicina Komisiju efektīvāk informēt lauksaimniekus par viņu iespējām šajā jomā; atzīst lauksaimniecības sociālo nozīmi, tās ieguldījumu sociālajā kohēzijā un tās ietekmi cīņā pret iedzīvotāju aizplūšanu no lauku teritorijām, kā arī atzīst tās piedāvātos inovatīvos pakalpojumus vietējām kopienām un nozīmi tradicionālo zināšanu saglabāšanā; uzsver, ka svarīga ir piekļuve ātriem un uzticamiem platjoslas interneta pakalpojumiem un svarīgas ir inovatīvas koncepcijas, kas īpaši izstrādātas mazāk labvēlīgiem reģioniem, piemēram, Savienības kalnu un attālākajām teritorijām, un mudina Komisiju piešķirt šim jautājumam prioritāti;

| 6. | mudina Komisiju piedāvāt risinājumus tam, lai plaši tiktu ieviestas uz IKT pamatotas pārvaldības sistēmas, datu monitorings reālā laikā, sensoru tehnoloģijas un noteikšanas sistēmu izmantošana, lai optimizētu ražošanas sistēmas vai precīzo lauksaimniecību, kas varētu nozīmēt arī pielāgošanos mainīgiem ražošanas un tirgus apstākļiem, palīdzot efektīvāk un optimālāk izmantot dabas resursus, labāk uzraudzīt vairākus ražošanas posmus, iegūt lielākas ražas, samazināt vides pēdas nospiedumu, energoptēriņu un SEG emisijas, labāk izprast dzīvnieku uzvedību un uzlabot dzīvnieku veselību un labturību; uzsver arī, ka IKT plašāka izmantošana ir izšķiroši svarīga, lai padarītu lauksaimniecību vides ziņā ilgtspējīgāku un nozari — konkurētspējīgāku; šajā sakarībā mudina Komisiju labāk saskaņot vairākus attiecīgos politikas virzienus, lai efektīvāk veicinātu IKT pārvaldības sistēmas; |
| --- | --- |

6.

mudina Komisiju piedāvāt risinājumus tam, lai plaši tiktu ieviestas uz IKT pamatotas pārvaldības sistēmas, datu monitorings reālā laikā, sensoru tehnoloģijas un noteikšanas sistēmu izmantošana, lai optimizētu ražošanas sistēmas vai precīzo lauksaimniecību, kas varētu nozīmēt arī pielāgošanos mainīgiem ražošanas un tirgus apstākļiem, palīdzot efektīvāk un optimālāk izmantot dabas resursus, labāk uzraudzīt vairākus ražošanas posmus, iegūt lielākas ražas, samazināt vides pēdas nospiedumu, energoptēriņu un SEG emisijas, labāk izprast dzīvnieku uzvedību un uzlabot dzīvnieku veselību un labturību; uzsver arī, ka IKT plašāka izmantošana ir izšķiroši svarīga, lai padarītu lauksaimniecību vides ziņā ilgtspējīgāku un nozari — konkurētspējīgāku; šajā sakarībā mudina Komisiju labāk saskaņot vairākus attiecīgos politikas virzienus, lai efektīvāk veicinātu IKT pārvaldības sistēmas;

| 7. | atgādina, ka pasākumu vienkāršošana un lielāka orientēšanās uz KLP pasākumu īstenošanu mudinātu lauksaimniekus ieviest ilgtspējīgāku lauksaimniecības praksi; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka pasākumu vienkāršošana un lielāka orientēšanās uz KLP pasākumu īstenošanu mudinātu lauksaimniekus ieviest ilgtspējīgāku lauksaimniecības praksi;

| 8. | ir pārliecināts, ka informācija, kas tiek vākta ar robotiku, sensoru tehnoloģijām, automatizēto kontroli un citām tehnoloģiskām inovācijām saistībā ar lietiskā interneta (IoT) tehnoloģijām un lielo datu tehnoloģiju, dos iespēju visā pārtikas ķēdē nodrošināt monitoringu reālā laikā, efektīvāku lēmumu pieņemšanu un labāku darbību pārvaldību; atzinīgi vērtē lietiskā interneta inovāciju alianses (AIOTI) (6. darba grupas) izveidi viedās lauksaimniecības un pārtikas nekaitīguma jomā un šajā sakarībā uzsver Eiropas digitālā vienotā tirgus nozīmi un atbilstību lauksaimniecības problēmu risināšanai sadarbspējas, labākas konverģences standartu un datu īpašumtiesību, kā arī personas datu un citu datu pieejamības un izmantošanas jomā; |
| --- | --- |

8.

ir pārliecināts, ka informācija, kas tiek vākta ar robotiku, sensoru tehnoloģijām, automatizēto kontroli un citām tehnoloģiskām inovācijām saistībā ar lietiskā interneta (IoT) tehnoloģijām un lielo datu tehnoloģiju, dos iespēju visā pārtikas ķēdē nodrošināt monitoringu reālā laikā, efektīvāku lēmumu pieņemšanu un labāku darbību pārvaldību; atzinīgi vērtē lietiskā interneta inovāciju alianses (AIOTI) (6. darba grupas) izveidi viedās lauksaimniecības un pārtikas nekaitīguma jomā un šajā sakarībā uzsver Eiropas digitālā vienotā tirgus nozīmi un atbilstību lauksaimniecības problēmu risināšanai sadarbspējas, labākas konverģences standartu un datu īpašumtiesību, kā arī personas datu un citu datu pieejamības un izmantošanas jomā;

| 9. | pauž bažas par zemo izpratnes līmeni attiecībā uz lielo datu tehnoloģiju un lietiskā interneta potenciālu, kā arī par saistīto tehnoloģisko sistēmu fragmentāciju, kas rada šķēršļus to apguvei un palēnina ieviešanu, kā arī ir neapmierināts ar GPS tehnoloģiju apguves lēno gaitu; uzsver, ka ir ļoti svarīgi padarīt šīs tehnoloģijas lietderīgas lauksaimniekiem; atzīmē, ka ES patlaban tiek izmantoti tikai 10 % atbalstītās vadības, mazāk nekā 1 % reālā laika kinemātiskās kustības tehnoloģiju un mazāk nekā 1 % mainīgās likmes lietojumprogrammatūras; mudina Komisiju kvantitatīvi noteikt ieguvumus vides un ražošanas jomā un nodrošināt, ka tiek veicināta izpratne, kā arī veicināt zināšanu un tehnoloģiju nodošanu; pauž bažas par to, ka dažas dalībvalstis 2018. gadā var zaudēt daļu tiešo maksājumu zemes reģistra neesamības dēļ, un aicina Komisiju nodrošināt viedu rīku pieejamību, kas izstrādāti, lai varētu ātri veikt lauksaimniecības zemes kartēšanu; |
| --- | --- |

9.

pauž bažas par zemo izpratnes līmeni attiecībā uz lielo datu tehnoloģiju un lietiskā interneta potenciālu, kā arī par saistīto tehnoloģisko sistēmu fragmentāciju, kas rada šķēršļus to apguvei un palēnina ieviešanu, kā arī ir neapmierināts ar GPS tehnoloģiju apguves lēno gaitu; uzsver, ka ir ļoti svarīgi padarīt šīs tehnoloģijas lietderīgas lauksaimniekiem; atzīmē, ka ES patlaban tiek izmantoti tikai 10 % atbalstītās vadības, mazāk nekā 1 % reālā laika kinemātiskās kustības tehnoloģiju un mazāk nekā 1 % mainīgās likmes lietojumprogrammatūras; mudina Komisiju kvantitatīvi noteikt ieguvumus vides un ražošanas jomā un nodrošināt, ka tiek veicināta izpratne, kā arī veicināt zināšanu un tehnoloģiju nodošanu; pauž bažas par to, ka dažas dalībvalstis 2018. gadā var zaudēt daļu tiešo maksājumu zemes reģistra neesamības dēļ, un aicina Komisiju nodrošināt viedu rīku pieejamību, kas izstrādāti, lai varētu ātri veikt lauksaimniecības zemes kartēšanu;

| 10. | mudina apgūt precīzo lauksaimniecību, kas dod iespēju izmantot jaunas “saimniecības kopumā” pārvaldības pieejas, piemēram, GPS/GNSS tehnoloģiju vadītu tehniku, kas apvienojumā ar tālvadības gaisa kuģu sistēmām (RPAS vai droniem) varētu apstrādāt aramzemi ar precizitāti līdz centimetram; piekrīt viedoklim, ka šīs tehnoloģijas varētu būtiski samazināt gan augu aizsardzības līdzekļu, gan mēslojuma un ūdens izmantošanu, kā arī palīdzēt cīņā ar augsnes eroziju; aicina Komisiju novērst šķēršļus precīzās lauksaimniecības piemērošanai, jo īpaši tos, kas saistīti ar sarežģītām un fragmentētām IKT sistēmām un jautājumiem par investīciju apjomu; norāda, ka precīzā lauksaimniecība ir svarīga arī lopkopībā — dzīvnieku veselības uzraudzībā, to barības sanitāro normu ievērošanā un ražīguma novērtēšanā; mudina dalībvalstis atbalstīt šādas prakses, jo īpaši izmantojot iespējas, ko piedāvā Regulā (ES) Nr. 1305/2013 paredzētie jaunie lauku attīstības noteikumi; aicina Komisiju, turpmāk pārskatot kopējo lauksaimniecības politiku, ņemt vērā to, kā lauksaimnieki izmanto precīzo lauksaimniecību vides aspektu integrēšanai; aicina rūpēties par to, lai attālākajiem un nomaļākajiem reģioniem, kā arī visām saimniecībām, tostarp mazākajām, un visiem pārējiem lauku apgabalu lauksaimniecības dalībniekiem būtu pieejamas šīs daudzfunkcionālās tehnoloģijas, jo no tā ir atkarīga darbvietu saglabāšana un sekmēšana šajos neaizsargātākajos apgabalos; |
| --- | --- |

10.

mudina apgūt precīzo lauksaimniecību, kas dod iespēju izmantot jaunas “saimniecības kopumā” pārvaldības pieejas, piemēram, GPS/GNSS tehnoloģiju vadītu tehniku, kas apvienojumā ar tālvadības gaisa kuģu sistēmām (RPAS vai droniem) varētu apstrādāt aramzemi ar precizitāti līdz centimetram; piekrīt viedoklim, ka šīs tehnoloģijas varētu būtiski samazināt gan augu aizsardzības līdzekļu, gan mēslojuma un ūdens izmantošanu, kā arī palīdzēt cīņā ar augsnes eroziju; aicina Komisiju novērst šķēršļus precīzās lauksaimniecības piemērošanai, jo īpaši tos, kas saistīti ar sarežģītām un fragmentētām IKT sistēmām un jautājumiem par investīciju apjomu; norāda, ka precīzā lauksaimniecība ir svarīga arī lopkopībā — dzīvnieku veselības uzraudzībā, to barības sanitāro normu ievērošanā un ražīguma novērtēšanā; mudina dalībvalstis atbalstīt šādas prakses, jo īpaši izmantojot iespējas, ko piedāvā Regulā (ES) Nr. 1305/2013 paredzētie jaunie lauku attīstības noteikumi; aicina Komisiju, turpmāk pārskatot kopējo lauksaimniecības politiku, ņemt vērā to, kā lauksaimnieki izmanto precīzo lauksaimniecību vides aspektu integrēšanai; aicina rūpēties par to, lai attālākajiem un nomaļākajiem reģioniem, kā arī visām saimniecībām, tostarp mazākajām, un visiem pārējiem lauku apgabalu lauksaimniecības dalībniekiem būtu pieejamas šīs daudzfunkcionālās tehnoloģijas, jo no tā ir atkarīga darbvietu saglabāšana un sekmēšana šajos neaizsargātākajos apgabalos;

| 11. | atzinīgi vērtē to, ka lauksaimniecības vajadzībām aizvien plašāk tiek izmantotas RPAS, jo šādi varētu samazināt augu aizsardzības līdzekļu un ūdens izmantošanu; atzīmē, ka drīzumā tiks iesniegts Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (EASA) pamatregulas pārskatīšanas priekšlikums, saskaņā ar kuru visi droni būs ES kompetencē; aicina Komisiju nodrošināt skaidrus un saprotamus ES mēroga standartus un noteikumus RPAS izmantošanai civilām vajadzībām, kā arī to, lai paredzētajos tiesību aktos tiktu ņemti vērā īpašie apstākļi dronu darbībai lauksaimniecībā; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē to, ka lauksaimniecības vajadzībām aizvien plašāk tiek izmantotas RPAS, jo šādi varētu samazināt augu aizsardzības līdzekļu un ūdens izmantošanu; atzīmē, ka drīzumā tiks iesniegts Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (EASA) pamatregulas pārskatīšanas priekšlikums, saskaņā ar kuru visi droni būs ES kompetencē; aicina Komisiju nodrošināt skaidrus un saprotamus ES mēroga standartus un noteikumus RPAS izmantošanai civilām vajadzībām, kā arī to, lai paredzētajos tiesību aktos tiktu ņemti vērā īpašie apstākļi dronu darbībai lauksaimniecībā;

| 12. | uzsver, ka lauksaimniecības nozarē ir svarīgi gūt jaunus inovatīvus un cenu ziņā pieejamus risinājumus, lai tiktu vairāk izmantotas videi nekaitīgākas metodes, preces un resursi, kas varētu ietvert ne tikai jaunas audzēšanas metodes un lauku pārvaldību, bet arī veidus, kā palielināt atjaunojamās enerģijas izmantojumu un kā pakāpeniski samazināt vajadzību pēc fosilā kurināmā veidiem; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka lauksaimniecības nozarē ir svarīgi gūt jaunus inovatīvus un cenu ziņā pieejamus risinājumus, lai tiktu vairāk izmantotas videi nekaitīgākas metodes, preces un resursi, kas varētu ietvert ne tikai jaunas audzēšanas metodes un lauku pārvaldību, bet arī veidus, kā palielināt atjaunojamās enerģijas izmantojumu un kā pakāpeniski samazināt vajadzību pēc fosilā kurināmā veidiem;

| 13. | mudina rast inovatīvus zootehnikas risinājumus, kas veicinātu dzīvnieku veselības un labturības augstāku līmeni, un tā rezultātā samazinātos pieprasījums pēc veterinārajām zālēm, tostarp pretmikrobu līdzekļiem; uzsver iespējas, ko nodrošina kūtsmēslu izmantošanas optimizācija atjaunojamās enerģijas un uzlabota mēslojuma ražošanā; atzīst, ka dabas procesos ir iespējams rast inovatīvus risinājumus emisiju piesaistei, piesārņojuma izkliedēšanai, kā arī energoefektivitātes palielināšanai dzīvnieku izvietošanas sistēmās, vienlaikus ietekmējot pašizmaksu; vērš uzmanību uz to, ka metānu var uztvert un izmantot enerģijas ražošanā, un tas palīdzētu mazināt klimata pārmaiņas; uzsver, ka pretmikrobu līdzekļi jāizmanto piesardzīgi un atbildīgi, un ka visu ražošanas ķēdi varētu uzlabot ar efektīvākām un ātrākām diagnostikas metodēm, labāku monitoringu reālā laikā, mērķorientētiem piesardzības pasākumiem un jauniem izsniegšanas paņēmieniem, lai tādējādi cīnītos pret mikrobu rezistenci, atstājot lielākas rīcības iespējas tām dalībvalstīm, kam jau ir labāki panākumi šajā jomā, kā arī norāda, ka nepieciešama pētniecība zāļu jomā, lai varētu apkarot jaunās slimības; |
| --- | --- |

13.

mudina rast inovatīvus zootehnikas risinājumus, kas veicinātu dzīvnieku veselības un labturības augstāku līmeni, un tā rezultātā samazinātos pieprasījums pēc veterinārajām zālēm, tostarp pretmikrobu līdzekļiem; uzsver iespējas, ko nodrošina kūtsmēslu izmantošanas optimizācija atjaunojamās enerģijas un uzlabota mēslojuma ražošanā; atzīst, ka dabas procesos ir iespējams rast inovatīvus risinājumus emisiju piesaistei, piesārņojuma izkliedēšanai, kā arī energoefektivitātes palielināšanai dzīvnieku izvietošanas sistēmās, vienlaikus ietekmējot pašizmaksu; vērš uzmanību uz to, ka metānu var uztvert un izmantot enerģijas ražošanā, un tas palīdzētu mazināt klimata pārmaiņas; uzsver, ka pretmikrobu līdzekļi jāizmanto piesardzīgi un atbildīgi, un ka visu ražošanas ķēdi varētu uzlabot ar efektīvākām un ātrākām diagnostikas metodēm, labāku monitoringu reālā laikā, mērķorientētiem piesardzības pasākumiem un jauniem izsniegšanas paņēmieniem, lai tādējādi cīnītos pret mikrobu rezistenci, atstājot lielākas rīcības iespējas tām dalībvalstīm, kam jau ir labāki panākumi šajā jomā, kā arī norāda, ka nepieciešama pētniecība zāļu jomā, lai varētu apkarot jaunās slimības;

| 14. | pauž atbalstu ekstensīvām lopkopības metodēm un aicina izstrādāt inovatīvas tehnoloģijas, kas sniegtu iespēju faktiski apzināt lopkopības vajadzībām uzturēto zālāju un ganību labvēlīgo ietekmi uz vidi, un atzīst ieguvumus, kurus sniedz lopkopība, papildinot augkopību; |
| --- | --- |

14.

pauž atbalstu ekstensīvām lopkopības metodēm un aicina izstrādāt inovatīvas tehnoloģijas, kas sniegtu iespēju faktiski apzināt lopkopības vajadzībām uzturēto zālāju un ganību labvēlīgo ietekmi uz vidi, un atzīst ieguvumus, kurus sniedz lopkopība, papildinot augkopību;

| 15. | uzsver dzīvnieku olbaltumvielu atgūšanas nozīmi ražošanas ciklā; tādēļ aicina Komisiju izstrādāt pasākumus, lai optimizētu lauksaimniecības aprites atkritumu izmantošanu, veicinot olbaltumvielu atgūšanu dzīvnieku barībai; |
| --- | --- |

15.

uzsver dzīvnieku olbaltumvielu atgūšanas nozīmi ražošanas ciklā; tādēļ aicina Komisiju izstrādāt pasākumus, lai optimizētu lauksaimniecības aprites atkritumu izmantošanu, veicinot olbaltumvielu atgūšanu dzīvnieku barībai;

| 16. | mudina Komisiju veicināt mazo un vidējo saimniecību piekļuves zemei politiku un sekmēt lopkopību, balstoties uz ganību un lopbarības izmantošanu, kā arī augu proteīnu ražošanu, un veicināt pētniecību un inovāciju saistībā ar augu proteīnu ilgtspējīgu ražošanu; |
| --- | --- |

16.

mudina Komisiju veicināt mazo un vidējo saimniecību piekļuves zemei politiku un sekmēt lopkopību, balstoties uz ganību un lopbarības izmantošanu, kā arī augu proteīnu ražošanu, un veicināt pētniecību un inovāciju saistībā ar augu proteīnu ilgtspējīgu ražošanu;

| 17. | uzsver tehnoloģiju un inovācijas neizmantoto potenciālu jaunu preču, produktu (tādās jomās kā pārtika un barība, mehanizācija, bioķīmija, bioloģiskā kontrole utt.) izstrādē, kas varētu sekmēt nodarbinātību visā lauksaimniecības pārtikas vērtību ķēdē; tomēr vērš uzmanību uz to, ka inovācijas un tehnoloģiju ieviešanas sekas ir darbvietu zudums tradicionālajās lauksaimniecības profesijās, kā arī aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt mācību un pārkvalificēšanās kursus darba ņēmējiem, kuri strādā skartajās lauksaimniecības nozarēs; uzsver jaunu darbvietu radīšanas lielo nozīmi lauksaimniecības nozarē, kas ir izšķiroši svarīgi lauku attīstībai, lauku iedzīvotāju skaita palielināšanai un ekonomikas izaugsmei, un uzskata, ka, attīstot mūsdienīgas lauksaimniecības praksi, lauksaimniecība kļūs pievilcīgāka gan jauniem lauksaimniekiem, gan uzņēmējiem; aicina Komisiju izskatīt iespējas nodrošināt stimulus lauksaimniekiem, lai veicinātu sabiedrības izpratni par lauksaimniecības pārtikas ķēdi un jaunajām ražošanas metodēm; |
| --- | --- |

17.

uzsver tehnoloģiju un inovācijas neizmantoto potenciālu jaunu preču, produktu (tādās jomās kā pārtika un barība, mehanizācija, bioķīmija, bioloģiskā kontrole utt.) izstrādē, kas varētu sekmēt nodarbinātību visā lauksaimniecības pārtikas vērtību ķēdē; tomēr vērš uzmanību uz to, ka inovācijas un tehnoloģiju ieviešanas sekas ir darbvietu zudums tradicionālajās lauksaimniecības profesijās, kā arī aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt mācību un pārkvalificēšanās kursus darba ņēmējiem, kuri strādā skartajās lauksaimniecības nozarēs; uzsver jaunu darbvietu radīšanas lielo nozīmi lauksaimniecības nozarē, kas ir izšķiroši svarīgi lauku attīstībai, lauku iedzīvotāju skaita palielināšanai un ekonomikas izaugsmei, un uzskata, ka, attīstot mūsdienīgas lauksaimniecības praksi, lauksaimniecība kļūs pievilcīgāka gan jauniem lauksaimniekiem, gan uzņēmējiem; aicina Komisiju izskatīt iespējas nodrošināt stimulus lauksaimniekiem, lai veicinātu sabiedrības izpratni par lauksaimniecības pārtikas ķēdi un jaunajām ražošanas metodēm;

| 18. | uzskata, ka jaunās informācijas tehnoloģijas nodrošina plašas iespējas jaunu vērtību ķēžu veidošanai, kas varētu ietvert arī tiešākus ražotāju un patērētāju kontaktus, lielāku uzmanību pievēršot inovatīviem produktiem, jauniem pakalpojumiem un lielākai ražošanas diferenciācijai, ar iespējām radīt jaunas ienākumu plūsmas lauksaimniekiem, kā arī izveidojot pārredzamāku tirgu, kas palīdzētu lauksaimniekiem paplašināt izplatīšanas iespējas; norāda, ka inovācijas pārtikas piegādes ķēdē varētu palīdzēt nodrošināt izlīdzinātāku risku sadalījumu; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka jaunās informācijas tehnoloģijas nodrošina plašas iespējas jaunu vērtību ķēžu veidošanai, kas varētu ietvert arī tiešākus ražotāju un patērētāju kontaktus, lielāku uzmanību pievēršot inovatīviem produktiem, jauniem pakalpojumiem un lielākai ražošanas diferenciācijai, ar iespējām radīt jaunas ienākumu plūsmas lauksaimniekiem, kā arī izveidojot pārredzamāku tirgu, kas palīdzētu lauksaimniekiem paplašināt izplatīšanas iespējas; norāda, ka inovācijas pārtikas piegādes ķēdē varētu palīdzēt nodrošināt izlīdzinātāku risku sadalījumu;

| 19. | uzsver, ka ir jācīnās pret pārtikas izšķērdēšanu, jo īpaši pret sistēmisku pārtikas izšķērdēšanu, jo katru gadu tiek izšķērdēti vai izmesti atkritumos 100 miljoni tonnu pārtikas, kas ir aptuveni 30–50 % no visas ES saražotās pārtikas; uzskata — lai samazinātu pašreizējos izšķērdēšanas apmērus, pārtikas ķēdē ir nepieciešama lielāka sadarbība; norāda uz to, ka novecojušam tiesiskajam regulējumam nevajadzētu radīt šķēršļus inovatīviem pārtikas atkritumu apstrādes veidiem, un norāda, ka cīņā pret pārtikas izšķērdēšanu un zudumiem ir jāveicina labākās prakses apmaiņa un prioritātes piešķiršana inovatīviem projektiem, tostarp pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka ir jācīnās pret pārtikas izšķērdēšanu, jo īpaši pret sistēmisku pārtikas izšķērdēšanu, jo katru gadu tiek izšķērdēti vai izmesti atkritumos 100 miljoni tonnu pārtikas, kas ir aptuveni 30–50 % no visas ES saražotās pārtikas; uzskata — lai samazinātu pašreizējos izšķērdēšanas apmērus, pārtikas ķēdē ir nepieciešama lielāka sadarbība; norāda uz to, ka novecojušam tiesiskajam regulējumam nevajadzētu radīt šķēršļus inovatīviem pārtikas atkritumu apstrādes veidiem, un norāda, ka cīņā pret pārtikas izšķērdēšanu un zudumiem ir jāveicina labākās prakses apmaiņa un prioritātes piešķiršana inovatīviem projektiem, tostarp pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros;

| 20. | uzsver, ka uz katru pārtikas atkritumu tonnu, ko izdotos novērst, varētu ietaupīt aptuveni 4,2 tonnu CO2, un tam būtu nozīmīga ietekme uz vidi; turklāt uzsver tāda tiesiskā regulējuma nozīmi, kas atbilstu aprites ekonomikas principam, saskaņā ar kuru būtu paredzēti skaidri noteikumi par blakusproduktiem, izejvielu izmantošanas optimizāciju un iespējami efektīvāku galīgo atkritumu daudzuma samazināšanu; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka uz katru pārtikas atkritumu tonnu, ko izdotos novērst, varētu ietaupīt aptuveni 4,2 tonnu CO2, un tam būtu nozīmīga ietekme uz vidi; turklāt uzsver tāda tiesiskā regulējuma nozīmi, kas atbilstu aprites ekonomikas principam, saskaņā ar kuru būtu paredzēti skaidri noteikumi par blakusproduktiem, izejvielu izmantošanas optimizāciju un iespējami efektīvāku galīgo atkritumu daudzuma samazināšanu;

| 21. | uzsver, ka jau šobrīd tiek izmantota būtiska daļa no biotisko atkritumu plūsmām, piemēram, dzīvnieku barošanai vai kā izejmateriāli biodegvielai; tomēr uzskata, ka šie materiāli būtu jāizmanto vēl plašāk, cenšoties nodrošināt vislielāko pievienoto vērtību un izmantojot jaunas tehnoloģijas, piemēram, biopārstrādi, kukaiņu audzēšanu, dzīvnieku izcelsmes lipīdu, enzīmu un proteīnu atkārtotu izmantošanu pārtikas nozarē, fermentāciju cietā stāvoklī, biogāzes ieguvi un minerālvielu iegūšanu no kūtsmēsliem, kā arī pārpalikušo kūtsmēslu izmantošanu atjaunojamās enerģijas ieguvei; norāda, ka nav skaidru noteikumu attiecībā resursiem, kas iegūti no biomasas un ka netiek pietiekami izmantoti citi no biomasas iegūstami resursi, piemēram, lauksaimniecības blakusprodukti un atkritumu plūsmas, un mudina Komisiju atbalstīt to atkārtotu izmantošanu enerģētikā, kā arī citās jomās, veicinot ES mēroga atzīšanas sistēmas un lauku attīstības programmas īpašus pasākumus, ar ko varētu lauksaimniekus un citas ieinteresētās personas, piemēram, vietējās pašvaldības, iesaistīt nelielu projektu īstenošanā; atzīmē, ka šādas atzīšanas sistēmas un īpašas lauku attīstības programmas varētu arī veicināt pārrobežu apriti un uzlabot sinerģiju un saskaņotību ar citiem ES politikas virzieniem; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka jau šobrīd tiek izmantota būtiska daļa no biotisko atkritumu plūsmām, piemēram, dzīvnieku barošanai vai kā izejmateriāli biodegvielai; tomēr uzskata, ka šie materiāli būtu jāizmanto vēl plašāk, cenšoties nodrošināt vislielāko pievienoto vērtību un izmantojot jaunas tehnoloģijas, piemēram, biopārstrādi, kukaiņu audzēšanu, dzīvnieku izcelsmes lipīdu, enzīmu un proteīnu atkārtotu izmantošanu pārtikas nozarē, fermentāciju cietā stāvoklī, biogāzes ieguvi un minerālvielu iegūšanu no kūtsmēsliem, kā arī pārpalikušo kūtsmēslu izmantošanu atjaunojamās enerģijas ieguvei; norāda, ka nav skaidru noteikumu attiecībā resursiem, kas iegūti no biomasas un ka netiek pietiekami izmantoti citi no biomasas iegūstami resursi, piemēram, lauksaimniecības blakusprodukti un atkritumu plūsmas, un mudina Komisiju atbalstīt to atkārtotu izmantošanu enerģētikā, kā arī citās jomās, veicinot ES mēroga atzīšanas sistēmas un lauku attīstības programmas īpašus pasākumus, ar ko varētu lauksaimniekus un citas ieinteresētās personas, piemēram, vietējās pašvaldības, iesaistīt nelielu projektu īstenošanā; atzīmē, ka šādas atzīšanas sistēmas un īpašas lauku attīstības programmas varētu arī veicināt pārrobežu apriti un uzlabot sinerģiju un saskaņotību ar citiem ES politikas virzieniem;

| 22. | uzskata, ka augsnes kvalitātes pasliktināšanās apdraud ražošanas nākotni un tādēļ būtu jāmaina ražošanas paņēmieni un saimniekošanas sistēmas, ņemot vērā, ka atteikšanās no lopkopības daudzās saimniecībās radījusi auglības kritumu, jo augsnē trūkst organisko vielu un tā netiek bagātināta ar organisko mēslojumu; pauž bažas par to, ka ES ir ārkārtīgi atkarīga no minerālu, piemēram, fosfātu, importa mākslīgā mēslojuma ražošanai, kā arī par to, ka mākslīgā mēslojuma ražošanai ir ļoti liels oglekļa dioksīda un ekoloģiskās pēdas nospiedums; uzsver, ka pastāv iespēja pārstrādāt kūtsmēslus minerālvielu koncentrātā, ko varētu izmantot, lai ražotu “zaļo mēslojumu”, kas varētu samazināt, bet ar laiku arī aizstāt pieprasījumu pēc minerālmēsliem, ņemot vērā, ka tā efektivitātes līmenis ir tāds pats; atzinīgi vērtē to, ka minerālvielu koncentrātu ražošana un izmantošana sniedz būtisku ieguldījumu aprites ekonomikā, noslēdzot minerālu aprites loku, un tas būtiski samazinās lauku saimniecību izmaksas par mēslojumu; prasa Komisijai pārskatīt ES tiesību aktus mēslojuma jomā un novērst leģislatīvos šķēršļus nitrātu direktīvā, lai sekmētu minerālvielu koncentrāta ražošanu no kūtsmēsliem; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka augsnes kvalitātes pasliktināšanās apdraud ražošanas nākotni un tādēļ būtu jāmaina ražošanas paņēmieni un saimniekošanas sistēmas, ņemot vērā, ka atteikšanās no lopkopības daudzās saimniecībās radījusi auglības kritumu, jo augsnē trūkst organisko vielu un tā netiek bagātināta ar organisko mēslojumu; pauž bažas par to, ka ES ir ārkārtīgi atkarīga no minerālu, piemēram, fosfātu, importa mākslīgā mēslojuma ražošanai, kā arī par to, ka mākslīgā mēslojuma ražošanai ir ļoti liels oglekļa dioksīda un ekoloģiskās pēdas nospiedums; uzsver, ka pastāv iespēja pārstrādāt kūtsmēslus minerālvielu koncentrātā, ko varētu izmantot, lai ražotu “zaļo mēslojumu”, kas varētu samazināt, bet ar laiku arī aizstāt pieprasījumu pēc minerālmēsliem, ņemot vērā, ka tā efektivitātes līmenis ir tāds pats; atzinīgi vērtē to, ka minerālvielu koncentrātu ražošana un izmantošana sniedz būtisku ieguldījumu aprites ekonomikā, noslēdzot minerālu aprites loku, un tas būtiski samazinās lauku saimniecību izmaksas par mēslojumu; prasa Komisijai pārskatīt ES tiesību aktus mēslojuma jomā un novērst leģislatīvos šķēršļus nitrātu direktīvā, lai sekmētu minerālvielu koncentrāta ražošanu no kūtsmēsliem;

| 23. | pauž bažas arī par to, ka ES joprojām ir atkarīga no proteīniem bagātas barības, piemēram, sojas, importa, un aicina veidot vērienīgu politiku, lai ES attīstītu proteīniem bagātu augu sugu audzēšanu; |
| --- | --- |

23.

pauž bažas arī par to, ka ES joprojām ir atkarīga no proteīniem bagātas barības, piemēram, sojas, importa, un aicina veidot vērienīgu politiku, lai ES attīstītu proteīniem bagātu augu sugu audzēšanu;

| 24. | iesaka izmantot individuālas, katrai saimniecībai specifiskas, pārvaldības sistēmas, kas mēra un novērtē barības vielu līdzsvaru saimniecības līmenī, saistībā ar dažādām ražošanas cikla ķēdēm, palīdzot izmērīt katras atsevišķās saimniecības ietekmi uz vidi un aprēķinot saimniecībai specifiskas barības vielu attiecības; atzīmē, ka minerālvielu efektīva izmantošana palielina ražību un samazina nepieciešamību pēc mēslojuma, kā arī veicina efektīvas barošanas praksi, dodot iespēju lauksaimniekiem pilnveidot darbību, vienlaikus samazinot izmaksas un dodot iespēju atteikties no ģenēriskiem pasākumiem; aicina Komisiju, izmantojot dažādu Eiropas fondu līdzfinansējumu, tostarp pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” un Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, atbalstīt šajā jomā jau plānotos izmēģinājuma projektus un iesniegt pētījumu par šo jautājumu; |
| --- | --- |

24.

iesaka izmantot individuālas, katrai saimniecībai specifiskas, pārvaldības sistēmas, kas mēra un novērtē barības vielu līdzsvaru saimniecības līmenī, saistībā ar dažādām ražošanas cikla ķēdēm, palīdzot izmērīt katras atsevišķās saimniecības ietekmi uz vidi un aprēķinot saimniecībai specifiskas barības vielu attiecības; atzīmē, ka minerālvielu efektīva izmantošana palielina ražību un samazina nepieciešamību pēc mēslojuma, kā arī veicina efektīvas barošanas praksi, dodot iespēju lauksaimniekiem pilnveidot darbību, vienlaikus samazinot izmaksas un dodot iespēju atteikties no ģenēriskiem pasākumiem; aicina Komisiju, izmantojot dažādu Eiropas fondu līdzfinansējumu, tostarp pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” un Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, atbalstīt šajā jomā jau plānotos izmēģinājuma projektus un iesniegt pētījumu par šo jautājumu;

| 25. | mudina izmantot augstas precizitātes zemu emisiju paņēmienus kūtsmēslu uzglabāšanā, pārvadāšanā un augsnes mēslošanā, tādējādi augi daudz labāk uzņemtu barības vielas no kūtsmēsliem un samazinātos vajadzība pēc minerālmēsliem, kā arī ūdens piesārņojuma risks; |
| --- | --- |

25.

mudina izmantot augstas precizitātes zemu emisiju paņēmienus kūtsmēslu uzglabāšanā, pārvadāšanā un augsnes mēslošanā, tādējādi augi daudz labāk uzņemtu barības vielas no kūtsmēsliem un samazinātos vajadzība pēc minerālmēsliem, kā arī ūdens piesārņojuma risks;

| 26. | norāda, ka labāki augsnes mēslošanas paņēmieni ir viens no galvenajiem faktoriem kopējo amonjaka emisiju samazināšanā un ka tāpēc katrai valstij būtu jānodrošina, ka vircošanā tiek izmantoti zemu emisiju paņēmieni — vircas iestrāde joslās (ar aizmugurējiem izsmidzinātājiem vai aizmugurējo šļūteni), iesmidzināšana vai paskābināšana; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka labāki augsnes mēslošanas paņēmieni ir viens no galvenajiem faktoriem kopējo amonjaka emisiju samazināšanā un ka tāpēc katrai valstij būtu jānodrošina, ka vircošanā tiek izmantoti zemu emisiju paņēmieni — vircas iestrāde joslās (ar aizmugurējiem izsmidzinātājiem vai aizmugurējo šļūteni), iesmidzināšana vai paskābināšana;

| 27. | norāda, ka klimata ziņā vieda lauksaimniecības prakse varētu nodrošināt trīskāršus ieguvumus, palielinot ilgtspējīgu ražošanu, nodrošinot pret klimata pārmaiņām noturīgu lauksaimniecību, kas varētu labāk pielāgoties mainīgiem un nelabvēlīgiem laikapstākļiem, un samazinot emisijas no lauksaimniecības, jo tiktu veicinātas produktīvas, resursefektīvas, kā arī aprites sistēmas; uzsver, ka lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares ir unikālas CO2 uztveršanas ziņā, ar augu un apmežošanas palīdzību, izmantojot virsaugus un pākšaugus, ierobežojot augsnes apstrādi un ar permanento augsnes pārklājumu, koku aizsargjoslām, kas sniedz ieguldījumu kultūraugu aizsargāšanā un ūdens aizturēšanas kapacitātē, kā arī absorbējot siltumnīcefekta gāzes augsnē (oglekļa piesaistīšana); šajā sakarībā atzīmē programmu 4/1000, ar kuru iepazīstināja COP 21 sanāksmē, un finansiālu stimulu iespējas; mudina lauksaimniekus turpināt un izvērst šīs jaunās un inovatīvās prakses ieviešanu; |
| --- | --- |

27.

norāda, ka klimata ziņā vieda lauksaimniecības prakse varētu nodrošināt trīskāršus ieguvumus, palielinot ilgtspējīgu ražošanu, nodrošinot pret klimata pārmaiņām noturīgu lauksaimniecību, kas varētu labāk pielāgoties mainīgiem un nelabvēlīgiem laikapstākļiem, un samazinot emisijas no lauksaimniecības, jo tiktu veicinātas produktīvas, resursefektīvas, kā arī aprites sistēmas; uzsver, ka lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares ir unikālas CO2 uztveršanas ziņā, ar augu un apmežošanas palīdzību, izmantojot virsaugus un pākšaugus, ierobežojot augsnes apstrādi un ar permanento augsnes pārklājumu, koku aizsargjoslām, kas sniedz ieguldījumu kultūraugu aizsargāšanā un ūdens aizturēšanas kapacitātē, kā arī absorbējot siltumnīcefekta gāzes augsnē (oglekļa piesaistīšana); šajā sakarībā atzīmē programmu 4/1000, ar kuru iepazīstināja COP 21 sanāksmē, un finansiālu stimulu iespējas; mudina lauksaimniekus turpināt un izvērst šīs jaunās un inovatīvās prakses ieviešanu;

| 28. | uzsver agromežsaimniecības lielo nozīmi lauksaimniecības sistēmās, jo īpaši plūdu un augsnes erozijas mazināšanā un augsnes veselības uzlabošanā; aicina vēl vairāk lauksaimnieciskajās darbībās integrēt inovatīvas pieejas, kuru galvenais elements ir koki, un novērst administratīvos šķēršļus, lai optimizētu ūdens sateces baseina līmeņa plānošanu un ūdens resursu apsaimniekošanu; uzsver ieguvumus saistībā ar koku izmantošanu, lai nodrošinātu lielāku ilgtspējību un lauksaimniecības produktivitāti, kā arī lai saglabātu bioloģisko daudzveidību un veicinātu vietējās un reģionālās ekonomikas attīstību; atzīst, ka tradicionālās meža ganību sistēmas ir daudzfunkcionāls, ilgtspējīgs zemes izmantojuma veids, kas jāaizsargā un jāatalgo, bet būtu jāapsver arī jaunākas metodes, kā integrēt kokus zemieņu lauksaimniecības sistēmās, piemēram, kultūraugu audzēšana alejās; |
| --- | --- |

28.

uzsver agromežsaimniecības lielo nozīmi lauksaimniecības sistēmās, jo īpaši plūdu un augsnes erozijas mazināšanā un augsnes veselības uzlabošanā; aicina vēl vairāk lauksaimnieciskajās darbībās integrēt inovatīvas pieejas, kuru galvenais elements ir koki, un novērst administratīvos šķēršļus, lai optimizētu ūdens sateces baseina līmeņa plānošanu un ūdens resursu apsaimniekošanu; uzsver ieguvumus saistībā ar koku izmantošanu, lai nodrošinātu lielāku ilgtspējību un lauksaimniecības produktivitāti, kā arī lai saglabātu bioloģisko daudzveidību un veicinātu vietējās un reģionālās ekonomikas attīstību; atzīst, ka tradicionālās meža ganību sistēmas ir daudzfunkcionāls, ilgtspējīgs zemes izmantojuma veids, kas jāaizsargā un jāatalgo, bet būtu jāapsver arī jaunākas metodes, kā integrēt kokus zemieņu lauksaimniecības sistēmās, piemēram, kultūraugu audzēšana alejās;

| 29. | uzskata, ka augsnes kvalitāte ir ekonomiski un ekoloģiski nozīmīga, jo ekoloģiskā stāvokļa pasliktināšanās novedīs pie augsnes produktivitātes samazināšanās, barības vielu trūkuma, lielāka kaitēkļu un slimību apdraudējuma augiem, mazākas ūdens aizturēšanas kapacitātes un samazinātas bioloģiskās daudzveidības; aicina Komisiju atbalstīt inovatīvu praksi un labākās prakses apmaiņu, piemēram, augsekas, permanentā augsnes pārklājuma un augsnes apstrādes ierobežošanas jomā, kā arī mēslošanu ar zaļajiem pākšaugiem un slāpekli piesaistošām baktērijām, lai nepieļautu turpmāku augsnes degradāciju; norāda — lai cīnītos pret pārtuksnešošanos un eitrofikāciju, lauksaimnieki jāmudina attīstīt apūdeņošanas sistēmas, tostarp uzlabojot ūdens izmantošanas efektivitāti un izmantojot ekonomiskas apūdeņošanas metodes; uzskata, ka ir labāk jāizprot organisko vielu mobilizācija un ražošanas vajadzību ciešā savstarpējā mijiedarbība; atzinīgi vērtē pētniecību inovatīvas prakses jomā, piemēram, attiecībā uz mikrobu intervenci (bakteriālais mēslojums), un pētījumus par augu un augsnes mijiedarbību, izmantojot mikorizu, PGPR un PGR baktērijas, kas varētu samazināt ietekmi uz vidi, kā arī samazināt ķīmiskā mēslojuma un pesticīdu izmantošanu, kas kaitē cilvēku un dzīvnieku veselībai, kā arī videi; atzīst, cik svarīga ir augsnes ilgtspējīga izmantošana, kurā ņemtas vērā katrai teritorijai specifiskās vajadzības; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka augsnes kvalitāte ir ekonomiski un ekoloģiski nozīmīga, jo ekoloģiskā stāvokļa pasliktināšanās novedīs pie augsnes produktivitātes samazināšanās, barības vielu trūkuma, lielāka kaitēkļu un slimību apdraudējuma augiem, mazākas ūdens aizturēšanas kapacitātes un samazinātas bioloģiskās daudzveidības; aicina Komisiju atbalstīt inovatīvu praksi un labākās prakses apmaiņu, piemēram, augsekas, permanentā augsnes pārklājuma un augsnes apstrādes ierobežošanas jomā, kā arī mēslošanu ar zaļajiem pākšaugiem un slāpekli piesaistošām baktērijām, lai nepieļautu turpmāku augsnes degradāciju; norāda — lai cīnītos pret pārtuksnešošanos un eitrofikāciju, lauksaimnieki jāmudina attīstīt apūdeņošanas sistēmas, tostarp uzlabojot ūdens izmantošanas efektivitāti un izmantojot ekonomiskas apūdeņošanas metodes; uzskata, ka ir labāk jāizprot organisko vielu mobilizācija un ražošanas vajadzību ciešā savstarpējā mijiedarbība; atzinīgi vērtē pētniecību inovatīvas prakses jomā, piemēram, attiecībā uz mikrobu intervenci (bakteriālais mēslojums), un pētījumus par augu un augsnes mijiedarbību, izmantojot mikorizu, PGPR un PGR baktērijas, kas varētu samazināt ietekmi uz vidi, kā arī samazināt ķīmiskā mēslojuma un pesticīdu izmantošanu, kas kaitē cilvēku un dzīvnieku veselībai, kā arī videi; atzīst, cik svarīga ir augsnes ilgtspējīga izmantošana, kurā ņemtas vērā katrai teritorijai specifiskās vajadzības;

| 30. | atzīst, ka lauku saimniecību sistēmas nav produktīvas, ja tās lielāko gada daļu ir vai nu applūdušas, vai sausuma skartas; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt inovāciju ūdens resursu apsaimniekošanas un saglabāšanas jomā, integrējot to lauku saimniecībām paredzētos konsultatīvos un zināšanu izplatīšanas pakalpojumos, izmantojot inovatīvus paņēmienus un tehnoloģijas, lai mazinātu izšķērdību apūdeņošanas praksē un plūdu risku; aicina izmantot šos jaunos paņēmienus līdztekus pašreizējiem un jauniem ainavas elementiem, piemēram, dīķiem, un sistēmām, kuru mērķis ir palielināt ūdens aizturi augsnē un ar lauksaimniecību saistītajās dzīvotnēs, piemēram, mitrajās pļavās, aizsargājot gruntsūdeņu infiltrācijas zonas, palielinot ūdens spēju iesūkties augsnē un ūdens aizturi; atzinīgi vērtē ainavas jomas un upju baseinu apsaimniekošanas plānošanas sinerģiju; aicina sekmēt “atjaunojošas lauksaimniecības” paņēmienu izmantošanu, lai palielinātu augsnes virskārtas biezumu, veicinātu trūdvielu veidošanos, uzlabotu bojā ejošas vai neveselīgas augsnes ar kompostu un tādējādi atjaunotu to funkcionalitāti optimālā līmenī utt.; |
| --- | --- |

30.

atzīst, ka lauku saimniecību sistēmas nav produktīvas, ja tās lielāko gada daļu ir vai nu applūdušas, vai sausuma skartas; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt inovāciju ūdens resursu apsaimniekošanas un saglabāšanas jomā, integrējot to lauku saimniecībām paredzētos konsultatīvos un zināšanu izplatīšanas pakalpojumos, izmantojot inovatīvus paņēmienus un tehnoloģijas, lai mazinātu izšķērdību apūdeņošanas praksē un plūdu risku; aicina izmantot šos jaunos paņēmienus līdztekus pašreizējiem un jauniem ainavas elementiem, piemēram, dīķiem, un sistēmām, kuru mērķis ir palielināt ūdens aizturi augsnē un ar lauksaimniecību saistītajās dzīvotnēs, piemēram, mitrajās pļavās, aizsargājot gruntsūdeņu infiltrācijas zonas, palielinot ūdens spēju iesūkties augsnē un ūdens aizturi; atzinīgi vērtē ainavas jomas un upju baseinu apsaimniekošanas plānošanas sinerģiju; aicina sekmēt “atjaunojošas lauksaimniecības” paņēmienu izmantošanu, lai palielinātu augsnes virskārtas biezumu, veicinātu trūdvielu veidošanos, uzlabotu bojā ejošas vai neveselīgas augsnes ar kompostu un tādējādi atjaunotu to funkcionalitāti optimālā līmenī utt.;

| 31. | prasa pielikt vairāk pūļu, lai izstrādātu un pilnībā ieviestu integrētās augu aizsardzības sistēmas, atbalstot pētniecību neķīmisku alternatīvu un zema riska pasākumu jomā, kā noteikts attiecīgajos tiesību aktos, kā arī videi nekaitīgāku pesticīdu jomā; brīdina neizmantot augu aizsardzības līdzekļus profilaktiski, un šajā sakarībā uzsver, ka integrētajā augu aizsardzībā ir viedāk jāizmanto bioloģisko un ķīmisko pasākumu mijiedarbība; uzsver, ka Eiropas līmenī ir vairāk jāveicina inovācijas alternatīvu, zema riska vielu jomā, kā noteikts attiecīgajos tiesību aktos, kā arī fiziskas intervences līdztekus biostimulācijai un biokontrolei; pauž bažas par to, ka pašreizējā pieeja augu aizsardzības līdzekļu atļauju piešķiršanai nav pietiekami optimāla un ka tiesību akti integrētās augu aizsardzības stimulēšanai ir nepietiekami izstrādāti; aicina Komisiju sagatavot ceļvedi, lai izstrādātu ilgtspējīgākas augu aizsardzības sistēmas, paredzot arī konsultāciju pakalpojumus; atzīmē, ka bioloģiskās kontroles mehānismi attiecībā uz kaitēkļiem un slimībām varētu samazināt pesticīdu izmantošanu un varētu veicināt labākas augu aizsargspējas; |
| --- | --- |

31.

prasa pielikt vairāk pūļu, lai izstrādātu un pilnībā ieviestu integrētās augu aizsardzības sistēmas, atbalstot pētniecību neķīmisku alternatīvu un zema riska pasākumu jomā, kā noteikts attiecīgajos tiesību aktos, kā arī videi nekaitīgāku pesticīdu jomā; brīdina neizmantot augu aizsardzības līdzekļus profilaktiski, un šajā sakarībā uzsver, ka integrētajā augu aizsardzībā ir viedāk jāizmanto bioloģisko un ķīmisko pasākumu mijiedarbība; uzsver, ka Eiropas līmenī ir vairāk jāveicina inovācijas alternatīvu, zema riska vielu jomā, kā noteikts attiecīgajos tiesību aktos, kā arī fiziskas intervences līdztekus biostimulācijai un biokontrolei; pauž bažas par to, ka pašreizējā pieeja augu aizsardzības līdzekļu atļauju piešķiršanai nav pietiekami optimāla un ka tiesību akti integrētās augu aizsardzības stimulēšanai ir nepietiekami izstrādāti; aicina Komisiju sagatavot ceļvedi, lai izstrādātu ilgtspējīgākas augu aizsardzības sistēmas, paredzot arī konsultāciju pakalpojumus; atzīmē, ka bioloģiskās kontroles mehānismi attiecībā uz kaitēkļiem un slimībām varētu samazināt pesticīdu izmantošanu un varētu veicināt labākas augu aizsargspējas;

| 32. | prasa pastāvīgi attīstīt inovatīvas selekcijas metodes, uzturot arī Eiropas sēklu bankas, jo tas ir izšķiroši svarīgi jaunu un dažādu šķirņu izstrādei, kas būtu ražīgākas, ar lielāku uzturvērtību, labāku noturību pret kaitēkļiem un slimībām un nelabvēlīgiem laikapstākļiem, kā arī veicinātu bioloģisko daudzveidību; norāda, ka selekcijas metodes var sniegt iespējas samazināt tradicionālās lauksaimniecības ietekmi uz vidi; brīdina nepieļaut, ka jaunās šķirnes būtu atkarīgas no ķimikālijām; pauž neapmierinātību par pašreizējiem administratīviem un regulatīviem slogiem uzņēmējdarbībai un mudina izveidot kopienās pamatotas lauksaimnieciskās selekcijas programmas; uzsver, ka jauno šķirņu apstiprināšana ir jāapsver ļoti rūpīgi; mudina Komisiju veicināt jaunu paņēmienu ieviešanu, kuriem attiecīgos gadījumos ir veikts pienācīgs riska novērtējums un panākta pilnīga atbilstība piesardzības principam, un nodrošināt, ka selekcijas nozarē MVU ir pieejams bioloģiskais materiāls, un sagaida, lai šajā sakarībā tiktu visnotaļ atbalstīta inovācija; pauž neapmierinātību par Eiropas Patentu iestādes (EPO) paplašinātās Apelācijas padomes 2015. gada 25. marta lēmumu lietās G2/12 un G2/13; |
| --- | --- |

32.

prasa pastāvīgi attīstīt inovatīvas selekcijas metodes, uzturot arī Eiropas sēklu bankas, jo tas ir izšķiroši svarīgi jaunu un dažādu šķirņu izstrādei, kas būtu ražīgākas, ar lielāku uzturvērtību, labāku noturību pret kaitēkļiem un slimībām un nelabvēlīgiem laikapstākļiem, kā arī veicinātu bioloģisko daudzveidību; norāda, ka selekcijas metodes var sniegt iespējas samazināt tradicionālās lauksaimniecības ietekmi uz vidi; brīdina nepieļaut, ka jaunās šķirnes būtu atkarīgas no ķimikālijām; pauž neapmierinātību par pašreizējiem administratīviem un regulatīviem slogiem uzņēmējdarbībai un mudina izveidot kopienās pamatotas lauksaimnieciskās selekcijas programmas; uzsver, ka jauno šķirņu apstiprināšana ir jāapsver ļoti rūpīgi; mudina Komisiju veicināt jaunu paņēmienu ieviešanu, kuriem attiecīgos gadījumos ir veikts pienācīgs riska novērtējums un panākta pilnīga atbilstība piesardzības principam, un nodrošināt, ka selekcijas nozarē MVU ir pieejams bioloģiskais materiāls, un sagaida, lai šajā sakarībā tiktu visnotaļ atbalstīta inovācija; pauž neapmierinātību par Eiropas Patentu iestādes (EPO) paplašinātās Apelācijas padomes 2015. gada 25. marta lēmumu lietās G2/12 un G2/13;

| 33. | saistībā ar inovatīvām augu un dzīvnieku šķirņu selekcijas metodēm vērš uzmanību uz izgudrojumu tiesisko aizsardzību biotehnoloģijā (4), saskaņā ar kuru nav patentējamas augu un dzīvnieku šķirnes un pēc savas būtības bioloģiski augu un dzīvnieku ražošanas procesi; aicina Komisiju nekavējoties pārbaudīt šā izņēmuma interpretācijas un piemērošanas jomas precizitāti, jo arī turpmāk uzturdrošības ziņā jānodrošina selekcijas materiālu brīva pieejamība un izmantošana; |
| --- | --- |

33.

saistībā ar inovatīvām augu un dzīvnieku šķirņu selekcijas metodēm vērš uzmanību uz izgudrojumu tiesisko aizsardzību biotehnoloģijā (4), saskaņā ar kuru nav patentējamas augu un dzīvnieku šķirnes un pēc savas būtības bioloģiski augu un dzīvnieku ražošanas procesi; aicina Komisiju nekavējoties pārbaudīt šā izņēmuma interpretācijas un piemērošanas jomas precizitāti, jo arī turpmāk uzturdrošības ziņā jānodrošina selekcijas materiālu brīva pieejamība un izmantošana;

| 34. | uzsver iespēju izmantot finanšu instrumentus, lai palīdzētu palielināt ienākumus lauksaimniecības nozarē Eiropā; atzīmē, ka tikai piecas dalībvalstis ir apguvušas papildu iespējas saskaņā ar jauno Lauku attīstības programmu, lai izmantotu ar tirgu savietojamus finanšu instrumentus tirgus nepilnību novēršanai; aicina Komisiju atvieglot kredītu pieejamību, jo šādas pieejamības trūkums bieži vien ir šķērslis inovācijai; |
| --- | --- |

34.

uzsver iespēju izmantot finanšu instrumentus, lai palīdzētu palielināt ienākumus lauksaimniecības nozarē Eiropā; atzīmē, ka tikai piecas dalībvalstis ir apguvušas papildu iespējas saskaņā ar jauno Lauku attīstības programmu, lai izmantotu ar tirgu savietojamus finanšu instrumentus tirgus nepilnību novēršanai; aicina Komisiju atvieglot kredītu pieejamību, jo šādas pieejamības trūkums bieži vien ir šķērslis inovācijai;

| 35. | atzinīgi vērtē EK un EIB Saprašanās memorandu, kurā pausta vēlme atbalstīt lauksaimniecības projektus un jaunus lauksaimniekus, nodrošinot jaunas finansēšanas iespējas dalībvalstīm, izveidojot tādus finansiālā atbalsta veidus kā, piemēram, garantiju fondi, apgrozības fondi vai investīciju kapitāls, lai atvieglotu kredīta pieejamību lauksaimniekiem un lauksaimnieku apvienībām, piemēram, kooperatīviem, ražotāju organizācijām un grupām, kā arī to partneriem, lai veicinātu ieguldījumus saimniecībās modernizācijas mērķiem, vienlaikus piedāvājot arī finansēšanas iespējas, lai pārvarētu šķēršļus kredīta pieejamībai, ar kuriem sievietes saskaras nesamērīgi biežāk, un finansēšanas iespējas jauniem lauksaimniekiem uzņēmējdarbības paplašināšanai, kā arī lai nodrošinātu investīcijas publiskā sektora veiktā pētniecībā apvienojumā ar publiskā un privātā sektora partnerībām inovatīvu produktu izmēģināšanai un ieviešanai; atkārtoti uzsver, ka Parlaments vēlas to, lai šis finansiālais atbalsts tiktu netraucēti sniegts, un tiktu novērsti šķēršļi tā pieejamībai; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē EK un EIB Saprašanās memorandu, kurā pausta vēlme atbalstīt lauksaimniecības projektus un jaunus lauksaimniekus, nodrošinot jaunas finansēšanas iespējas dalībvalstīm, izveidojot tādus finansiālā atbalsta veidus kā, piemēram, garantiju fondi, apgrozības fondi vai investīciju kapitāls, lai atvieglotu kredīta pieejamību lauksaimniekiem un lauksaimnieku apvienībām, piemēram, kooperatīviem, ražotāju organizācijām un grupām, kā arī to partneriem, lai veicinātu ieguldījumus saimniecībās modernizācijas mērķiem, vienlaikus piedāvājot arī finansēšanas iespējas, lai pārvarētu šķēršļus kredīta pieejamībai, ar kuriem sievietes saskaras nesamērīgi biežāk, un finansēšanas iespējas jauniem lauksaimniekiem uzņēmējdarbības paplašināšanai, kā arī lai nodrošinātu investīcijas publiskā sektora veiktā pētniecībā apvienojumā ar publiskā un privātā sektora partnerībām inovatīvu produktu izmēģināšanai un ieviešanai; atkārtoti uzsver, ka Parlaments vēlas to, lai šis finansiālais atbalsts tiktu netraucēti sniegts, un tiktu novērsti šķēršļi tā pieejamībai;

| 36. | aicina Komisiju veikt padziļinātu izvērtējumu par jaunām prasmēm, kas nākotnē būs vajadzīgas Eiropas lauku saimniecību pārvaldībā, un veicināt to izplatīšanu, izmantojot visus pieejamos instrumentus; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju veikt padziļinātu izvērtējumu par jaunām prasmēm, kas nākotnē būs vajadzīgas Eiropas lauku saimniecību pārvaldībā, un veicināt to izplatīšanu, izmantojot visus pieejamos instrumentus;

| 37. | atzīst, ka ir lielas iespējas labākai riska pārvaldībai, un uzskata, ka pašreizējie riska pārvaldības un tirgus pārvaldības instrumenti nav pietiekami izstrādāti, kā rezultātā īstermiņā varētu tikt zaudēta produktivitāte un ilgtermiņā — inovācija; aicina Komisiju izpētīt iespējas stimulēt privātās apdrošināšanas shēmas nelabvēlīgu klimatisko apstākļu, dzīvnieku vai augu slimību, kaitēkļu invāzijas vai vides incidentu gadījumā, kā minēts 37. pantā Regulā (ES) Nr. 1305/2013, un sagatavot attiecīgus ziņojumus; |
| --- | --- |

37.

atzīst, ka ir lielas iespējas labākai riska pārvaldībai, un uzskata, ka pašreizējie riska pārvaldības un tirgus pārvaldības instrumenti nav pietiekami izstrādāti, kā rezultātā īstermiņā varētu tikt zaudēta produktivitāte un ilgtermiņā — inovācija; aicina Komisiju izpētīt iespējas stimulēt privātās apdrošināšanas shēmas nelabvēlīgu klimatisko apstākļu, dzīvnieku vai augu slimību, kaitēkļu invāzijas vai vides incidentu gadījumā, kā minēts 37. pantā Regulā (ES) Nr. 1305/2013, un sagatavot attiecīgus ziņojumus;

| 38. | atzinīgi vērtē iespējas, ko pavēra Eiropas Inovāciju partnerība AGRI (EIP-AGRI) lietišķajiem pētījumiem lauksaimniecības nozarē un līdzdalības inovācijai, kurā iesaistītas praktizējošās lauku kopienas; pauž bažas par to, ka EIP-AGRI valstīs tiek īstenota fragmentēti, un šajā sakarībā aicina Komisiju nodrošināt pēc iespējas vienkāršotākas procedūras līdzdalībai; prasa Komisijai izskatīt iespējas izdarīt izmaiņas EIP-AGRI līdzfinansēšanas mehānismos un citos Eiropas sabiedriskās politikas virzienos, lai stimulētu efektīvāku pētniecību, kas būtu ciešāk saistīta ar tirgus vajadzībām un nepieciešamību izstrādāt ilgtspējīgu agronomisko un agroekoloģisko praksi, un kuras virzītājspēks būtu uzņēmējdarbības, kā arī sociālekonomiskās vajadzības, izveidojot pārrobežu pētniecības īpašo interešu grupas un labākas līdzdalības iespējas uzņēmumiem; aicina Komisiju aktīvāk iesaistīties, lai nodrošinātu skaidru inovāciju un pētniecības programmu, kas sasaistīta ar “Apvārsnis 2020” programmām; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē iespējas, ko pavēra Eiropas Inovāciju partnerība AGRI (EIP-AGRI) lietišķajiem pētījumiem lauksaimniecības nozarē un līdzdalības inovācijai, kurā iesaistītas praktizējošās lauku kopienas; pauž bažas par to, ka EIP-AGRI valstīs tiek īstenota fragmentēti, un šajā sakarībā aicina Komisiju nodrošināt pēc iespējas vienkāršotākas procedūras līdzdalībai; prasa Komisijai izskatīt iespējas izdarīt izmaiņas EIP-AGRI līdzfinansēšanas mehānismos un citos Eiropas sabiedriskās politikas virzienos, lai stimulētu efektīvāku pētniecību, kas būtu ciešāk saistīta ar tirgus vajadzībām un nepieciešamību izstrādāt ilgtspējīgu agronomisko un agroekoloģisko praksi, un kuras virzītājspēks būtu uzņēmējdarbības, kā arī sociālekonomiskās vajadzības, izveidojot pārrobežu pētniecības īpašo interešu grupas un labākas līdzdalības iespējas uzņēmumiem; aicina Komisiju aktīvāk iesaistīties, lai nodrošinātu skaidru inovāciju un pētniecības programmu, kas sasaistīta ar “Apvārsnis 2020” programmām;

| 39. | uzsver patērētāju izpratnes un informētības nozīmi; uzsver, ka lielāka pārredzamība piegādes ķēdēs un ražošanā var palīdzēt patērētājiem izdarīt labāk pamatotu izvēli par produktiem, ko viņi pērk; uzskata, ka tas savukārt var palīdzēt lauksaimniekiem gūt lielākus ienākumus no savas produkcijas; |
| --- | --- |

39.

uzsver patērētāju izpratnes un informētības nozīmi; uzsver, ka lielāka pārredzamība piegādes ķēdēs un ražošanā var palīdzēt patērētājiem izdarīt labāk pamatotu izvēli par produktiem, ko viņi pērk; uzskata, ka tas savukārt var palīdzēt lauksaimniekiem gūt lielākus ienākumus no savas produkcijas;

| 40. | uzskata, ka ekonomiskā attīstība un vides ilgtspēja savstarpēji viena otru papildina, ar nosacījumu, ka nodrošinātas pienācīgas iespējas inovācijai un uzņēmējdarbībai un veikti attiecīgi pasākumi, lai novērstu nepamatotas atšķirības starp valstīm īstenošanas jomā un tās mazinātu ar atpakaļejošu spēku, tādējādi nodrošinot patiesi līdzvērtīgus konkurences apstākļus Savienībā, arī izmantojot jaunus un atbilstīgus paņēmienus, piemēram, satelītattēlus; aicina Komisiju nodrošināt patiesi līdzvērtīgus konkurences apstākļus lauksaimniecības nozarei, vienlaikus nodrošinot, ka visās dalībvalstīs tiek pilnībā ievēroti un īstenoti attiecīgie vides tiesību akti, piemēram, Putnu direktīva un Dzīvotņu direktīva, tādējādi izbeidzot atšķirīgo, pretrunīgo un neoptimālo īstenošanu; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka ekonomiskā attīstība un vides ilgtspēja savstarpēji viena otru papildina, ar nosacījumu, ka nodrošinātas pienācīgas iespējas inovācijai un uzņēmējdarbībai un veikti attiecīgi pasākumi, lai novērstu nepamatotas atšķirības starp valstīm īstenošanas jomā un tās mazinātu ar atpakaļejošu spēku, tādējādi nodrošinot patiesi līdzvērtīgus konkurences apstākļus Savienībā, arī izmantojot jaunus un atbilstīgus paņēmienus, piemēram, satelītattēlus; aicina Komisiju nodrošināt patiesi līdzvērtīgus konkurences apstākļus lauksaimniecības nozarei, vienlaikus nodrošinot, ka visās dalībvalstīs tiek pilnībā ievēroti un īstenoti attiecīgie vides tiesību akti, piemēram, Putnu direktīva un Dzīvotņu direktīva, tādējādi izbeidzot atšķirīgo, pretrunīgo un neoptimālo īstenošanu;

| 41. | pauž bažas par to, ka saskaņā ar ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas laikposmam līdz 2020. gadam vidusposma novērtējumu nav vērojams būtisks vispārējs progress attiecībā uz lauksaimniecības ieguldījumu bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā un uzlabošanā; |
| --- | --- |

41.

pauž bažas par to, ka saskaņā ar ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas laikposmam līdz 2020. gadam vidusposma novērtējumu nav vērojams būtisks vispārējs progress attiecībā uz lauksaimniecības ieguldījumu bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā un uzlabošanā;

| 42. | uzskata, ka KLP jābūt vairāk orientētai uz lauksaimnieku vajadzībām un vietējiem apstākļiem, bet neapdraudot politikas mērķu sasniegšanu; uzsver, ka nepieciešams vienkāršāks un elastīgāks tiesiskais regulējums, kas būtu vairāk orientēts uz valstu un vietējiem apstākļiem, kā arī vairāk piemērots sinerģiju nodrošināšanai ar citām nozarēm, sekmējot un veicinot zināšanu apmaiņu un integrējot resursu izmantojumu, un kas būtu piemērotāks aprites ekonomikai, lai uzlabotu pašreizējo specifisko popularizējošas marķēšanas shēmu atpazīstamību un sekmētu jaunas iniciatīvas Eiropas lauksaimniecības produktu daudzveidības veicināšanai; turklāt uzsver, ka konkurētspējīga un ilgtspējīga KLP nodrošina gan inovatīvas prakses plašāku ieviešanu, gan Eiropas lauksaimniecības nozares ilgtermiņa dzīvotspēju, racionalizējot valsts intervences un stimulējot publiskā un privātā sektora inovācijas, kas veicina ekonomisko attīstību Eiropā, jo īpaši lauku teritorijās; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka KLP jābūt vairāk orientētai uz lauksaimnieku vajadzībām un vietējiem apstākļiem, bet neapdraudot politikas mērķu sasniegšanu; uzsver, ka nepieciešams vienkāršāks un elastīgāks tiesiskais regulējums, kas būtu vairāk orientēts uz valstu un vietējiem apstākļiem, kā arī vairāk piemērots sinerģiju nodrošināšanai ar citām nozarēm, sekmējot un veicinot zināšanu apmaiņu un integrējot resursu izmantojumu, un kas būtu piemērotāks aprites ekonomikai, lai uzlabotu pašreizējo specifisko popularizējošas marķēšanas shēmu atpazīstamību un sekmētu jaunas iniciatīvas Eiropas lauksaimniecības produktu daudzveidības veicināšanai; turklāt uzsver, ka konkurētspējīga un ilgtspējīga KLP nodrošina gan inovatīvas prakses plašāku ieviešanu, gan Eiropas lauksaimniecības nozares ilgtermiņa dzīvotspēju, racionalizējot valsts intervences un stimulējot publiskā un privātā sektora inovācijas, kas veicina ekonomisko attīstību Eiropā, jo īpaši lauku teritorijās;

| 43. | aicina Komisiju reizi divos gados ziņot par Savienības finanšu un citu lauksaimniecības inovāciju veicinošu pasākumu ietekmi uz lauksaimniecības produktu kopējām izmaksām un to pārdošanas cenām, kā arī par to ietekmi uz Savienības ģimenes lauku saimniecību finansiālajām un ekonomiskajām nākotnes perspektīvām; |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju reizi divos gados ziņot par Savienības finanšu un citu lauksaimniecības inovāciju veicinošu pasākumu ietekmi uz lauksaimniecības produktu kopējām izmaksām un to pārdošanas cenām, kā arī par to ietekmi uz Savienības ģimenes lauku saimniecību finansiālajām un ekonomiskajām nākotnes perspektīvām;

| 44. | uzskata, ka inovācija ir svarīgs instruments un galvenā horizontālās politikas prioritāte, lai izstrādātu, īstenotu un sasniegtu KLP reformas mērķus 2014.-2020. gadam; tāpēc aicina Komisiju nodrošināt vērienīgāku visaptverošu stratēģiju ar izmērāmiem rezultātiem, lai saskaņotu un orientētu pētniecību un inovāciju atbilstīgi politikas prioritātēm; uzsver, ka KLP būtu jānodrošina lielāks elastīgums attiecībā uz jaunizstrādātām tehnoloģijām un praksi, nepalielinot administratīvo slogu; uzskata, ka Eiropas tiesiskā regulējuma horizontālajai prioritātei vajadzētu būt tam, ka tiek nodrošinātas brīvākas iespējas izmēģinājuma programmām un inovatīvu paņēmienu izmēģināšanai, ievērojot piesardzības principu; |
| --- | --- |

44.

uzskata, ka inovācija ir svarīgs instruments un galvenā horizontālās politikas prioritāte, lai izstrādātu, īstenotu un sasniegtu KLP reformas mērķus 2014.-2020. gadam; tāpēc aicina Komisiju nodrošināt vērienīgāku visaptverošu stratēģiju ar izmērāmiem rezultātiem, lai saskaņotu un orientētu pētniecību un inovāciju atbilstīgi politikas prioritātēm; uzsver, ka KLP būtu jānodrošina lielāks elastīgums attiecībā uz jaunizstrādātām tehnoloģijām un praksi, nepalielinot administratīvo slogu; uzskata, ka Eiropas tiesiskā regulējuma horizontālajai prioritātei vajadzētu būt tam, ka tiek nodrošinātas brīvākas iespējas izmēģinājuma programmām un inovatīvu paņēmienu izmēģināšanai, ievērojot piesardzības principu;

| 45. | aicina Komisiju arī nodrošināt, ka citās regulējuma jomās, kuru mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus funkcionēšanu un viengabalainību, regulējuma un politikas mērķis ir uzlabot godīgu konkurenci; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju arī nodrošināt, ka citās regulējuma jomās, kuru mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus funkcionēšanu un viengabalainību, regulējuma un politikas mērķis ir uzlabot godīgu konkurenci;

| 46. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

46.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 199 E, 7.7.2012., 58. lpp.

(2)  OV C 193, 30.6.2012., 1. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0473.

(4)  Direktīva 98/44/EK par izgudrojumu tiesisko aizsardzību biotehnoloģijā.

---

Trešdiena, 2016. gada 8. jūnija

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/72 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/72

---

P8_TA(2016)0263

ES un Filipīnu pamatnolīgums par partnerību un sadarbību (rezolūcija)

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija nenormatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses (05431/2015 – C8-0061/2015 – 2013/0041(NLE) – 2015/2234(INI))

(2018/C 086/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (05431/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (05431/2015),

| — | ņemot vērā projektu Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses (15616/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses (15616/2010),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. un 209. pantu un saistībā ar šā līguma 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu (C8-0061/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. un 209. pantu un saistībā ar šā līguma 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu (C8-0061/2015),

| — | ņemot vērā 2016. gada 8. jūnija normatīvo rezolūciju par lēmuma projektu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 8. jūnija normatīvo rezolūciju par lēmuma projektu (1),

| — | ņemot vērā diplomātiskās attiecības starp Filipīnām un ES (tolaik Eiropas Ekonomikas kopienu (EEK)), kuras tika izveidotas 1964. gada 12. maijā līdz ar Filipīnu vēstnieka Eiropas Ekonomikas kopienā iecelšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā diplomātiskās attiecības starp Filipīnām un ES (tolaik Eiropas Ekonomikas kopienu (EEK)), kuras tika izveidotas 1964. gada 12. maijā līdz ar Filipīnu vēstnieka Eiropas Ekonomikas kopienā iecelšanu,

| — | ņemot vērā EK un Filipīnu pamatnolīgumu par sadarbību attīstības jomā, kurš stājās spēkā 1985. gada 1. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK un Filipīnu pamatnolīgumu par sadarbību attīstības jomā, kurš stājās spēkā 1985. gada 1. jūnijā,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības daudzgadu indikatīvo programmu Filipīnām 2014.–2020. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības daudzgadu indikatīvo programmu Filipīnām 2014.–2020. gadam,

| — | ņemot vērā Padomes 1980. gada 30. maija Regulu (EEK) Nr. 1440/80 par sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Indonēziju, Malaiziju, Filipīnām, Singapūru un Taizemi — Dienvidaustrumu Āzijas valstu savienības dalībvalstīm (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1980. gada 30. maija Regulu (EEK) Nr. 1440/80 par sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Indonēziju, Malaiziju, Filipīnām, Singapūru un Taizemi — Dienvidaustrumu Āzijas valstu savienības dalībvalstīm (2),

| — | ņemot vērā 2015. gada 18. maija kopīgo Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos paziņojumu Parlamentam un Padomei “ES un ASEAN — partnerība ar stratēģisku mērķi”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 18. maija kopīgo Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos paziņojumu Parlamentam un Padomei “ES un ASEAN — partnerība ar stratēģisku mērķi”,

| — | ņemot vērā 10. ASEM samitu, kas notika Milānā 2014. gada 16. un 17. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 10. ASEM samitu, kas notika Milānā 2014. gada 16. un 17. oktobrī,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Filipīnu parlamenta starpparlamentāro sanāksmi 2013. gada februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Filipīnu parlamenta starpparlamentāro sanāksmi 2013. gada februārī,

| — | ņemot vērā ASEAN un ES Apvienotās sadarbības komitejas 23. sanāksmi, kas notika Džakartā 2016. gada 4. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASEAN un ES Apvienotās sadarbības komitejas 23. sanāksmi, kas notika Džakartā 2016. gada 4. februārī,

| — | ņemot vērā nesenās rezolūcijas par Filipīnām, jo īpaši 2012. gada 14. jūnija rezolūciju par nesodāmības gadījumiem Filipīnās (3), 2010. gada 21. janvāra rezolūciju par Filipīnām (pēc 2009. gada 23. novembrī Maguindanao notikušā slaktiņa) (4) un 2009. gada 12. marta rezolūciju par Filipīnām (par sadursmēm starp valdības spēkiem un Moro Nacionālās atbrīvošanās fronti (MNLF)) (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nesenās rezolūcijas par Filipīnām, jo īpaši 2012. gada 14. jūnija rezolūciju par nesodāmības gadījumiem Filipīnās (3), 2010. gada 21. janvāra rezolūciju par Filipīnām (pēc 2009. gada 23. novembrī Maguindanao notikušā slaktiņa) (4) un 2009. gada 12. marta rezolūciju par Filipīnām (par sadursmēm starp valdības spēkiem un Moro Nacionālās atbrīvošanās fronti (MNLF)) (5),

| — | ņemot vērā Filipīnu statusu kā vienai no valstīm, kas pēc Bangkokas deklarācijas parakstīšanas 1967. gada 8. augustā izveidoja ASEAN, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Filipīnu statusu kā vienai no valstīm, kas pēc Bangkokas deklarācijas parakstīšanas 1967. gada 8. augustā izveidoja ASEAN,

| — | ņemot vērā 27. ASEAN samitu, kas notika Kualalumpurā (Malaizija) 2015. gada 18.–22. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 27. ASEAN samitu, kas notika Kualalumpurā (Malaizija) 2015. gada 18.–22. novembrī,

| — | ņemot vērā 14. Āzijas augstākā līmeņa sanāksmi drošības jautājumos (Starptautiskā Stratēģisko pētījumu institūta (IISS) organizētais Šangrilas dialogs), kas notika Singapūrā 2015. gada 29.–31. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 14. Āzijas augstākā līmeņa sanāksmi drošības jautājumos (Starptautiskā Stratēģisko pētījumu institūta (IISS) organizētais Šangrilas dialogs), kas notika Singapūrā 2015. gada 29.–31. maijā,

| — | ņemot vērā ANO īpašās referentes jautājumos par tiesībām uz pārtiku Hilal Elver ziņojumu (2015. gada 29. decembris, A/HRC/31/51/Add.1), ANO īpašās referentes jautājumos par cilvēku tirdzniecību Joy Ngosi Ezeilo ziņojumu (2013. gada 19. aprīlis, A/HRC/23/48/Add.3) un ANO īpašā referenta jautājumos par ārpustiesas, tūlītēju vai patvaļīgu nāvessoda izpildi Philip Alston ziņojumu (2009. gada 29. aprīlis, A/HRC/11/2/Add.8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašās referentes jautājumos par tiesībām uz pārtiku Hilal Elver ziņojumu (2015. gada 29. decembris, A/HRC/31/51/Add.1), ANO īpašās referentes jautājumos par cilvēku tirdzniecību Joy Ngosi Ezeilo ziņojumu (2013. gada 19. aprīlis, A/HRC/23/48/Add.3) un ANO īpašā referenta jautājumos par ārpustiesas, tūlītēju vai patvaļīgu nāvessoda izpildi Philip Alston ziņojumu (2009. gada 29. aprīlis, A/HRC/11/2/Add.8),

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2012. gada maija otro vispārējo periodisko pārskatu ar 88 ieteikumiem, no kuriem Filipīnas pieņēma 66, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2012. gada maija otro vispārējo periodisko pārskatu ar 88 ieteikumiem, no kuriem Filipīnas pieņēma 66,

| — | ņemot vērā Filipīnu rīcības plānu uztura jomā 2011.–2016. gadam, paātrinātās bada mazināšanas programmu, 1988. gada visaptverošo agrārās reformas plānu un 1998. gada zvejas kodeksu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Filipīnu rīcības plānu uztura jomā 2011.–2016. gadam, paātrinātās bada mazināšanas programmu, 1988. gada visaptverošo agrārās reformas plānu un 1998. gada zvejas kodeksu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta otro daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta otro daļu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0143/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0143/2016),

| A. | tā kā no starptautisko un valsts cilvēktiesību tiesību aktu aspekta Filipīnas ir paraugs citām reģiona valstīm, jo ir ratificējušas astoņas no deviņām galvenajām cilvēktiesību konvencijām, izņemot Konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu (CPPED), kā arī 2011. gadā ir ratificējušas Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus; |
| --- | --- |

A.

tā kā no starptautisko un valsts cilvēktiesību tiesību aktu aspekta Filipīnas ir paraugs citām reģiona valstīm, jo ir ratificējušas astoņas no deviņām galvenajām cilvēktiesību konvencijām, izņemot Konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu (CPPED), kā arī 2011. gadā ir ratificējušas Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus;

| B. | tā kā 2014. gada martā Filipīnu valdība ar Moro Islāma atbrīvošanās fronti (MILF) vienojās par miera līgumu Mindanao salai, kurā cita starpā paredzēta Bangsamoro autonomā reģiona izveide salas islāmiskajos dienvidos, taču kurā nav iesaistīti citi paramilitārie grupējumi, kas iebilst pret miera procesu; tā kā Filipīnu Kongress 2016. gada februārī tomēr nepieņēma Bangsamoro pamatlikumu un līdz ar to nepanāca sekmīgu iznākumu miera sarunās; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2014. gada martā Filipīnu valdība ar Moro Islāma atbrīvošanās fronti (MILF) vienojās par miera līgumu Mindanao salai, kurā cita starpā paredzēta Bangsamoro autonomā reģiona izveide salas islāmiskajos dienvidos, taču kurā nav iesaistīti citi paramilitārie grupējumi, kas iebilst pret miera procesu; tā kā Filipīnu Kongress 2016. gada februārī tomēr nepieņēma Bangsamoro pamatlikumu un līdz ar to nepanāca sekmīgu iznākumu miera sarunās;

| C. | tā kā ASV armija ir apmācījusi Filipīnas nemieru apspiešanā, terorisma apkarošanā un izlūkošanā saistībā ar cīņu pret paramilitārajiem grupējumiem, kam ir iespējamas saiknes ar reģionālajiem (Dienvidaustrumāzijas) un starptautiskajiem teroristiskajiem grupējumiem, piemēram, al-Qaeda un ISIS; |
| --- | --- |

C.

tā kā ASV armija ir apmācījusi Filipīnas nemieru apspiešanā, terorisma apkarošanā un izlūkošanā saistībā ar cīņu pret paramilitārajiem grupējumiem, kam ir iespējamas saiknes ar reģionālajiem (Dienvidaustrumāzijas) un starptautiskajiem teroristiskajiem grupējumiem, piemēram, al-Qaeda un ISIS;

| D. | tā kā Filipīnas un ASV 2015. gada aprīlī parakstīja nolīgumu par ciešāku sadarbību aizsardzības jomā (EDCA); |
| --- | --- |

D.

tā kā Filipīnas un ASV 2015. gada aprīlī parakstīja nolīgumu par ciešāku sadarbību aizsardzības jomā (EDCA);

| E. | tā kā Japāna un Filipīnas 2015. gada janvārī parakstīja memorandu par sadarbību un apmaiņu aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Japāna un Filipīnas 2015. gada janvārī parakstīja memorandu par sadarbību un apmaiņu aizsardzības jomā;

| F. | tā kā Ķīnas un Filipīnu attiecības ir pakāpeniski pasliktinājušās kopš 2008. gadā izteiktajām apsūdzībām korupcijā attiecībā uz Ķīnas sniegto palīdzību un, vēl jo svarīgāk, saistībā ar Ķīnas arvien izteiktāko pašpārliecību attiecībā uz tās teritoriālajām pretenzijām Dienvidķīnas jūrā; |
| --- | --- |

F.

tā kā Ķīnas un Filipīnu attiecības ir pakāpeniski pasliktinājušās kopš 2008. gadā izteiktajām apsūdzībām korupcijā attiecībā uz Ķīnas sniegto palīdzību un, vēl jo svarīgāk, saistībā ar Ķīnas arvien izteiktāko pašpārliecību attiecībā uz tās teritoriālajām pretenzijām Dienvidķīnas jūrā;

| G. | tā kā Filipīnas 2013. gada janvārī uzsāka šķīrējtiesas lietu ANO Jūras tiesību konvencijas (UNCLOS) starptautiskajā šķīrējtiesā, pieprasot skaidrojumu par savām tiesībām uz jūras teritoriju saskaņā ar UNCLOS un par Ķīnas pretenziju uz lielu daļu Dienvidķīnas jūras (t. s. 9 svītru līnija) likumīgumu; |
| --- | --- |

G.

tā kā Filipīnas 2013. gada janvārī uzsāka šķīrējtiesas lietu ANO Jūras tiesību konvencijas (UNCLOS) starptautiskajā šķīrējtiesā, pieprasot skaidrojumu par savām tiesībām uz jūras teritoriju saskaņā ar UNCLOS un par Ķīnas pretenziju uz lielu daļu Dienvidķīnas jūras (t. s. 9 svītru līnija) likumīgumu;

| H. | tā kā Filipīnas paziņoja, ka atklās jaunas jūras un gaisa spēku bāzes ar plašu pieeju Dienvidķīnas jūrai un darīs šīs bāzes pieejamas ASV, Japānas un Vjetnamas kuģiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā Filipīnas paziņoja, ka atklās jaunas jūras un gaisa spēku bāzes ar plašu pieeju Dienvidķīnas jūrai un darīs šīs bāzes pieejamas ASV, Japānas un Vjetnamas kuģiem;

| I. | tā kā ES 2014. gada decembrī Filipīnām piešķīra VPS+ statusu, un tā ir pirmā ASEAN valsts, kam pieejamas šādas tirdzniecības preferences; tā kā tas dod iespēju Filipīnām bez tarifu piemērošanas eksportēt uz ES 66 % no tās kopējās produkcijas, tajā skaitā pārstrādātus augļus, kokosriekstu eļļu, apavus, zivis un tekstilizstrādājumus; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES 2014. gada decembrī Filipīnām piešķīra VPS+ statusu, un tā ir pirmā ASEAN valsts, kam pieejamas šādas tirdzniecības preferences; tā kā tas dod iespēju Filipīnām bez tarifu piemērošanas eksportēt uz ES 66 % no tās kopējās produkcijas, tajā skaitā pārstrādātus augļus, kokosriekstu eļļu, apavus, zivis un tekstilizstrādājumus;

| J. | tā kā Filipīnas sastāv no tūkstošiem salu un šāda struktūra rada problēmas iekšējās savienojamības, infrastruktūras un tirdzniecības ziņā; |
| --- | --- |

J.

tā kā Filipīnas sastāv no tūkstošiem salu un šāda struktūra rada problēmas iekšējās savienojamības, infrastruktūras un tirdzniecības ziņā;

| K. | tā kā ES Filipīnām ir svarīga ārvalstu investore un tirdzniecības partnere; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES Filipīnām ir svarīga ārvalstu investore un tirdzniecības partnere;

| L. | tā kā ES ir Filipīnu ceturtā lielākā tirdzniecības partnere un ceturtais lielākais eksporta tirgus, kopā uzņemot 11,56 % no visa Filipīnu eksporta; |
| --- | --- |

L.

tā kā ES ir Filipīnu ceturtā lielākā tirdzniecības partnere un ceturtais lielākais eksporta tirgus, kopā uzņemot 11,56 % no visa Filipīnu eksporta;

| M. | tā kā Filipīnas nesen izteica vēlmi pievienoties Klusā okeāna valstu partnerībai un patlaban apspriežas ar ASV par pievienošanos attiecīgajam nolīgumam; |
| --- | --- |

M.

tā kā Filipīnas nesen izteica vēlmi pievienoties Klusā okeāna valstu partnerībai un patlaban apspriežas ar ASV par pievienošanos attiecīgajam nolīgumam;

| N. | tā kā ES ir vairāk nekā divkāršojusi finanšu piešķīrumu sadarbībai ar Filipīnām attīstības jomā 2014.–2020. gadā un ir arī sniegusi nozīmīgu humāno un ārkārtas palīdzību tropisko vētru upuriem; |
| --- | --- |

N.

tā kā ES ir vairāk nekā divkāršojusi finanšu piešķīrumu sadarbībai ar Filipīnām attīstības jomā 2014.–2020. gadā un ir arī sniegusi nozīmīgu humāno un ārkārtas palīdzību tropisko vētru upuriem;

| O. | tā kā Filipīnas ieņem trešo vietu starp tām jaunattīstības valstīm, kas ir visneaizsargātākās pret klimata pārmaiņām, un šis apstāklis negatīvi ietekmēs valsts lauksaimniecības un jūras resursus; |
| --- | --- |

O.

tā kā Filipīnas ieņem trešo vietu starp tām jaunattīstības valstīm, kas ir visneaizsargātākās pret klimata pārmaiņām, un šis apstāklis negatīvi ietekmēs valsts lauksaimniecības un jūras resursus;

| P. | tā kā taifūna “Haijans” (kas atbilstoši aplēsēm 2013. gadā izraisīja 6 000 cilvēku bojāeju) postošās sekas joprojām negatīvi ietekmē ekonomiku un ir ievērojami pasliktinājušas nodrošinājumu ar pārtiku, un saskaņā ar ANO aplēsēm ir likušas nonākt nabadzībā vēl vienam miljonam cilvēku, |
| --- | --- |

P.

tā kā taifūna “Haijans” (kas atbilstoši aplēsēm 2013. gadā izraisīja 6 000 cilvēku bojāeju) postošās sekas joprojām negatīvi ietekmē ekonomiku un ir ievērojami pasliktinājušas nodrošinājumu ar pārtiku, un saskaņā ar ANO aplēsēm ir likušas nonākt nabadzībā vēl vienam miljonam cilvēku,

| 1. | atzinīgi vērtē Pamatnolīguma par partnerību un sadarbību noslēgšanu ar Filipīnām; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Pamatnolīguma par partnerību un sadarbību noslēgšanu ar Filipīnām;

| 2. | uzskata, ka ES būtu jāturpina sniegt Filipīnām finansiālu atbalstu un palīdzību spēju veidošanā, lai mazinātu nabadzību, veicinātu sociālo iekļautību, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu, mieru, izlīgumu, drošību un tiesu reformu, un palīdzēt valstij saistībā ar sagatavotību, ārkārtas palīdzību un atjaunošanu katastrofu gadījumā un efektīvas politikas īstenošanu klimata pārmaiņu novēršanai; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka ES būtu jāturpina sniegt Filipīnām finansiālu atbalstu un palīdzību spēju veidošanā, lai mazinātu nabadzību, veicinātu sociālo iekļautību, cilvēktiesību un tiesiskuma ievērošanu, mieru, izlīgumu, drošību un tiesu reformu, un palīdzēt valstij saistībā ar sagatavotību, ārkārtas palīdzību un atjaunošanu katastrofu gadījumā un efektīvas politikas īstenošanu klimata pārmaiņu novēršanai;

| 3. | mudina Filipīnu valdību, lai tā turpina sekmēt progresu korupcijas izskaušanā un cilvēktiesību veicināšanā; |
| --- | --- |

3.

mudina Filipīnu valdību, lai tā turpina sekmēt progresu korupcijas izskaušanā un cilvēktiesību veicināšanā;

| 4. | uzteic Filipīnas par līdzdalību starptautiskajā pretterorisma koalīcijā kopš 2001. gada; tomēr pauž bažas, ka joprojām tiek ziņots par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem, ko veic Filipīnu militāristi, īstenojot nemieru apspiešanas pasākumus, jo īpaši paramilitārās vienības; |
| --- | --- |

4.

uzteic Filipīnas par līdzdalību starptautiskajā pretterorisma koalīcijā kopš 2001. gada; tomēr pauž bažas, ka joprojām tiek ziņots par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem, ko veic Filipīnu militāristi, īstenojot nemieru apspiešanas pasākumus, jo īpaši paramilitārās vienības;

| 5. | atgādina, ka grupējums Abu Sayyaf ir apsūdzēts par visbriesmīgākajiem terorisma aktiem Filipīnās, cita starpā par nāvējošiem bumbu sprādzieniem, piemēram, uzbrukumu prāmim Manilā 2004. gadā, kurā gāja bojā vairāk nekā 100 cilvēki; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka grupējums Abu Sayyaf ir apsūdzēts par visbriesmīgākajiem terorisma aktiem Filipīnās, cita starpā par nāvējošiem bumbu sprādzieniem, piemēram, uzbrukumu prāmim Manilā 2004. gadā, kurā gāja bojā vairāk nekā 100 cilvēki;

| 6. | uzsver, ka pieaug bažas par to, ka Dienvidāzijas grupējumi piesliesies ISIS, jo tā izplata propagandu vietējās valodās un daži reģiona ekstrēmisti jau ir apliecinājuši savu lojalitāti; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka pieaug bažas par to, ka Dienvidāzijas grupējumi piesliesies ISIS, jo tā izplata propagandu vietējās valodās un daži reģiona ekstrēmisti jau ir apliecinājuši savu lojalitāti;

| 7. | atzinīgi vērtē saistības, ko uzņēmusies Filipīnu valdība, un uzsver, ka ir svarīgi panākt pēc iespējas iekļaujoša Mindanao miera procesa sekmīgu iznākumu; ņem vērā starptautiskās kontaktgrupas sniegto ieguldījumu Mindanao nolīgumos; pauž dziļu nožēlu par to, ka Filipīnu Kongress nepieņēma Mindanao miera nolīgumu; prasa, lai tiktu turpinātas miera sarunas un lai Kongress pieņemtu Bangsamoro pamatlikumu; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē saistības, ko uzņēmusies Filipīnu valdība, un uzsver, ka ir svarīgi panākt pēc iespējas iekļaujoša Mindanao miera procesa sekmīgu iznākumu; ņem vērā starptautiskās kontaktgrupas sniegto ieguldījumu Mindanao nolīgumos; pauž dziļu nožēlu par to, ka Filipīnu Kongress nepieņēma Mindanao miera nolīgumu; prasa, lai tiktu turpinātas miera sarunas un lai Kongress pieņemtu Bangsamoro pamatlikumu;

| 8. | nosoda kristiešu zemnieku slaktiņu, ko 2015. gada 24. decembrī Mindanao salā sarīkoja separātistu nemiernieki; atzinīgi vērtē Filipīnu NVO PeaceTech iniciatīvu veidot kontaktus starp kristiešu un musulmaņu skolēniem, izmantojot Skype, lai veicinātu abu kopienu savstarpējo saziņu; |
| --- | --- |

8.

nosoda kristiešu zemnieku slaktiņu, ko 2015. gada 24. decembrī Mindanao salā sarīkoja separātistu nemiernieki; atzinīgi vērtē Filipīnu NVO PeaceTech iniciatīvu veidot kontaktus starp kristiešu un musulmaņu skolēniem, izmantojot Skype, lai veicinātu abu kopienu savstarpējo saziņu;

| 9. | aicina Filipīnu valdību veidot spējas sistemātiskā datu vākšanā par cilvēku tirdzniecību un prasa ES un dalībvalstīm atbalstīt šīs valsts valdību un jo īpaši Cilvēku tirdzniecības apkarošanas starpiestāžu padomi (IACAT) centienos uzlabot palīdzību un atbalstu cietušajiem, ieviest efektīvus tiesībaizsardzības pasākumus, uzlabot likumīgos darba migrācijas veidus un nodrošināt pienācīgu attieksmi pret filipīniešu migrantiem trešās valstīs; |
| --- | --- |

9.

aicina Filipīnu valdību veidot spējas sistemātiskā datu vākšanā par cilvēku tirdzniecību un prasa ES un dalībvalstīm atbalstīt šīs valsts valdību un jo īpaši Cilvēku tirdzniecības apkarošanas starpiestāžu padomi (IACAT) centienos uzlabot palīdzību un atbalstu cietušajiem, ieviest efektīvus tiesībaizsardzības pasākumus, uzlabot likumīgos darba migrācijas veidus un nodrošināt pienācīgu attieksmi pret filipīniešu migrantiem trešās valstīs;

| 10. | prasa ES un tās dalībvalstīm iesaistīties sadarbībā ar Filipīnām, lai apmainītos ar izlūkošanas datiem, sadarbotos un sniegtu atbalstu Filipīnu valdības spēju veidošanai starptautiskajā cīņā pret terorismu un ekstrēmismu saistībā ar pamattiesībām un tiesiskumu; |
| --- | --- |

10.

prasa ES un tās dalībvalstīm iesaistīties sadarbībā ar Filipīnām, lai apmainītos ar izlūkošanas datiem, sadarbotos un sniegtu atbalstu Filipīnu valdības spēju veidošanai starptautiskajā cīņā pret terorismu un ekstrēmismu saistībā ar pamattiesībām un tiesiskumu;

| 11. | norāda, ka Filipīnas atrodas stratēģiski tuvu galvenajiem starptautiskajiem kuģu un gaisa satiksmes maršrutiem Dienvidķīnas jūrā; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka Filipīnas atrodas stratēģiski tuvu galvenajiem starptautiskajiem kuģu un gaisa satiksmes maršrutiem Dienvidķīnas jūrā;

| 12. | atgādina par savām nopietnajām bažām saistībā ar saspīlējumu Dienvidķīnas jūrā; uzskata par nožēlojamu to, ka pretēji 2002. gada Rīcības deklarācijai vairākas puses pretendē uz teritoriju strīdus ūdeņos; jo īpaši pauž bažas par Ķīnas patlaban veikto darbību milzīgo vērienu, cita starpā militāru iekārtu, ostu un vismaz viena lidlauka būvniecību; mudina visas puses strīdus teritorijā atturēties no vienpusējām un provokatīvām darbībām un miermīlīgi risināt strīdus, pamatojoties uz starptautiskajām tiesībām, jo īpaši UNCLOS, un izmantojot objektīvu starptautisko mediāciju un arbitrāžu; mudina visas puses atzīt gan UNCLOS, gan šķīrējtiesas tiesas jurisdikciju un prasa ievērot UNCLOS galīgo lēmumu; atbalsta visus pasākumus, kas Dienvidķīnas jūrai ļautu kļūt par “miera un sadarbības jūru”; arī atbalsta visus centienus nodrošināt to, ka puses vienojas par rīcības kodeksu attiecīgo jūras teritoriju miermīlīgai izmantošanai, cita starpā drošu tirdzniecības ceļu izveidei, un mudina īstenot uzticības veicināšanas pasākumus; uzskata, ka ES būtu jāiesaistās divpusējā un daudzpusējā sadarbībā, lai efektīvi veicinātu drošību reģionā; |
| --- | --- |

12.

atgādina par savām nopietnajām bažām saistībā ar saspīlējumu Dienvidķīnas jūrā; uzskata par nožēlojamu to, ka pretēji 2002. gada Rīcības deklarācijai vairākas puses pretendē uz teritoriju strīdus ūdeņos; jo īpaši pauž bažas par Ķīnas patlaban veikto darbību milzīgo vērienu, cita starpā militāru iekārtu, ostu un vismaz viena lidlauka būvniecību; mudina visas puses strīdus teritorijā atturēties no vienpusējām un provokatīvām darbībām un miermīlīgi risināt strīdus, pamatojoties uz starptautiskajām tiesībām, jo īpaši UNCLOS, un izmantojot objektīvu starptautisko mediāciju un arbitrāžu; mudina visas puses atzīt gan UNCLOS, gan šķīrējtiesas tiesas jurisdikciju un prasa ievērot UNCLOS galīgo lēmumu; atbalsta visus pasākumus, kas Dienvidķīnas jūrai ļautu kļūt par “miera un sadarbības jūru”; arī atbalsta visus centienus nodrošināt to, ka puses vienojas par rīcības kodeksu attiecīgo jūras teritoriju miermīlīgai izmantošanai, cita starpā drošu tirdzniecības ceļu izveidei, un mudina īstenot uzticības veicināšanas pasākumus; uzskata, ka ES būtu jāiesaistās divpusējā un daudzpusējā sadarbībā, lai efektīvi veicinātu drošību reģionā;

| 13. | atzinīgi vērtē Filipīnu un Indonēzijas 2014. gada maija vienošanos, ar ko tika precizēts jautājums par jūras robežu pārklāšanos Mindanao un Sulavesi jūrā; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē Filipīnu un Indonēzijas 2014. gada maija vienošanos, ar ko tika precizēts jautājums par jūras robežu pārklāšanos Mindanao un Sulavesi jūrā;

| 14. | aicina Filipīnas kā vienu no valstīm, kam ES piešķīrusi VPS+ statusu, nodrošināt visu Regulas (ES) Nr. 978/2012 VIII pielikumā iekļauto ar cilvēktiesībām, darba tiesībām, vidi un labu pārvaldību saistīto starptautisko pamatkonvenciju efektīvu īstenošanu; atzīst, ka Filipīnas ir nostiprinājušas savus tiesību aktus cilvēktiesību jomā; aicina Filipīnas turpināt veicināt progresu cilvēktiesību sekmēšanā un cita starpā publicēt valsts rīcības plānu cilvēktiesībām, kā arī izskaust korupciju; pauž īpašas bažas par represijām, ar ko saskaras aktīvisti, kas rīko miermīlīgas kampaņas, lai pasargātu savas senču zemes no izrakteņu ieguves un atmežošanas ietekmes; atgādina, ka saskaņā ar VPS+ saņēmējvalstīm būs jāpierāda, ka tās īsteno savas saistības attiecībā uz cilvēktiesību, darba, vides un pārvaldības standartiem; |
| --- | --- |

14.

aicina Filipīnas kā vienu no valstīm, kam ES piešķīrusi VPS+ statusu, nodrošināt visu Regulas (ES) Nr. 978/2012 VIII pielikumā iekļauto ar cilvēktiesībām, darba tiesībām, vidi un labu pārvaldību saistīto starptautisko pamatkonvenciju efektīvu īstenošanu; atzīst, ka Filipīnas ir nostiprinājušas savus tiesību aktus cilvēktiesību jomā; aicina Filipīnas turpināt veicināt progresu cilvēktiesību sekmēšanā un cita starpā publicēt valsts rīcības plānu cilvēktiesībām, kā arī izskaust korupciju; pauž īpašas bažas par represijām, ar ko saskaras aktīvisti, kas rīko miermīlīgas kampaņas, lai pasargātu savas senču zemes no izrakteņu ieguves un atmežošanas ietekmes; atgādina, ka saskaņā ar VPS+ saņēmējvalstīm būs jāpierāda, ka tās īsteno savas saistības attiecībā uz cilvēktiesību, darba, vides un pārvaldības standartiem;

| 15. | ņem vērā VPS+ valsts novērtējumu par Filipīnām, jo īpaši attiecībā uz visu septiņu ANO cilvēktiesību konvenciju ratifikāciju, kuras attiecas uz ES VPS+; uzsver, ka vēl ir jāstrādā pie to īstenošanas; atzīst valdības veiktos pasākumus un līdz šim panākto progresu; |
| --- | --- |

15.

ņem vērā VPS+ valsts novērtējumu par Filipīnām, jo īpaši attiecībā uz visu septiņu ANO cilvēktiesību konvenciju ratifikāciju, kuras attiecas uz ES VPS+; uzsver, ka vēl ir jāstrādā pie to īstenošanas; atzīst valdības veiktos pasākumus un līdz šim panākto progresu;

| 16. | mudina Filipīnas turpināt uzlabot ieguldījumu vidi, arī attiecībā uz ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem, pastiprinot pārredzamību un labu pārvaldību, īstenojot ANO vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām un turpinot attīstīt infrastruktūru, attiecīgā gadījumā izmantojot publiskā un privātā sektora partnerības; pauž bažas par to, kā klimata pārmaiņas ietekmēs Filipīnas; |
| --- | --- |

16.

mudina Filipīnas turpināt uzlabot ieguldījumu vidi, arī attiecībā uz ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem, pastiprinot pārredzamību un labu pārvaldību, īstenojot ANO vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām un turpinot attīstīt infrastruktūru, attiecīgā gadījumā izmantojot publiskā un privātā sektora partnerības; pauž bažas par to, kā klimata pārmaiņas ietekmēs Filipīnas;

| 17. | mudina valdību investēt jaunajās tehnoloģijās un internetā, lai veicinātu kultūras sakarus un tirdzniecību starp Filipīnu arhipelāga salām; |
| --- | --- |

17.

mudina valdību investēt jaunajās tehnoloģijās un internetā, lai veicinātu kultūras sakarus un tirdzniecību starp Filipīnu arhipelāga salām;

| 18. | atzinīgi vērtē 2015. gada 22. decembra vienošanos sākt sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Filipīnām; uzskata, ka Komisijai un Filipīnu iestādēm ir jānodrošina augsti standarti cilvēktiesību, darba tiesību un vides jomā; uzsver, ka šādam brīvās tirdzniecības nolīgumam vajadzētu būt pamatelementam, kas palīdzētu izveidot ES un ASEAN reģionu tirdzniecības un investīciju nolīgumu, par kuru var atsākt paralēlas sarunas; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē 2015. gada 22. decembra vienošanos sākt sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Filipīnām; uzskata, ka Komisijai un Filipīnu iestādēm ir jānodrošina augsti standarti cilvēktiesību, darba tiesību un vides jomā; uzsver, ka šādam brīvās tirdzniecības nolīgumam vajadzētu būt pamatelementam, kas palīdzētu izveidot ES un ASEAN reģionu tirdzniecības un investīciju nolīgumu, par kuru var atsākt paralēlas sarunas;

| 19. | ņem vērā, ka Eiropas Savienībā dzīvo 800 000 filipīniešu un ka filipīnieši, kas strādā uz ES reģistrētiem kuģiem, ik gadu veic naudas pārvedumus uz Filipīnām, kuri gadā kopā sasniedz EUR 3 miljardus; uzskata, ka ES būtu vairāk jāattīsta cilvēku savstarpējā apmaiņa — studentu, akadēmisko darbinieku un zinātnieku apmaiņa, kā arī kultūras apmaiņa; |
| --- | --- |

19.

ņem vērā, ka Eiropas Savienībā dzīvo 800 000 filipīniešu un ka filipīnieši, kas strādā uz ES reģistrētiem kuģiem, ik gadu veic naudas pārvedumus uz Filipīnām, kuri gadā kopā sasniedz EUR 3 miljardus; uzskata, ka ES būtu vairāk jāattīsta cilvēku savstarpējā apmaiņa — studentu, akadēmisko darbinieku un zinātnieku apmaiņa, kā arī kultūras apmaiņa;

| 20. | ņemot vērā, ka uz daudziem kuģiem, kuri kuģo zem trešo valstu karogiem un ienāk Eiropas ostās, apkalpi veido galvenokārt filipīnieši, kā arī ņemot vērā bargos un necilvēcīgos darba apstākļus, kādos daudzi no šiem jūrniekiem dzīvo, aicina dalībvalstis neļaut šiem kuģiem piestāt Eiropas ostās, ja darba apstākļi uz tiem ir pretrunā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartā ietvertajām darba tiesībām un principiem; tāpat mudina kuģus, kuri kuģo zem trešo valstu karogiem, garantēt savām apkalpēm darba apstākļus, kas atbilst starptautiskajiem tiesību aktiem un SDO un SJO noteikumiem; |
| --- | --- |

20.

ņemot vērā, ka uz daudziem kuģiem, kuri kuģo zem trešo valstu karogiem un ienāk Eiropas ostās, apkalpi veido galvenokārt filipīnieši, kā arī ņemot vērā bargos un necilvēcīgos darba apstākļus, kādos daudzi no šiem jūrniekiem dzīvo, aicina dalībvalstis neļaut šiem kuģiem piestāt Eiropas ostās, ja darba apstākļi uz tiem ir pretrunā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartā ietvertajām darba tiesībām un principiem; tāpat mudina kuģus, kuri kuģo zem trešo valstu karogiem, garantēt savām apkalpēm darba apstākļus, kas atbilst starptautiskajiem tiesību aktiem un SDO un SJO noteikumiem;

| 21. | aicina veikt regulāru informācijas apmaiņu starp Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Parlamentu, lai Parlaments varētu uzraudzīt šā pamatnolīguma īstenošanu un tā mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

21.

aicina veikt regulāru informācijas apmaiņu starp Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Parlamentu, lai Parlaments varētu uzraudzīt šā pamatnolīguma īstenošanu un tā mērķu sasniegšanu;

| 22. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī Eiropas Ārējās darbības dienestam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Filipīnu Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

22.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī Eiropas Ārējās darbības dienestam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Filipīnu Republikas valdībai un parlamentam.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0262.

(2)  OV L 144, 10.6.1980., 1. lpp.

(3)  OV C 332 E, 15.11.2013., 99. lpp.

(4)  OV C 305 E, 11.11.2010., 11. lpp.

(5)  OV C 87 E, 1.4.2010., 181. lpp.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/77 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/77

---

P8_TA(2016)0266

Turpmākie pasākumi saistībā ar Parlamenta 2015. gada 11. februāra rezolūciju par ASV Senāta ziņojumu par CIP veikto spīdzināšanu

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par turpmākiem pasākumiem saistībā ar Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. februāra rezolūciju par ASV Senāta ziņojumu par CIP veikto spīdzināšanu (2016/2573(RSP))

(2018/C 086/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 2., 3., 4., 6., 7. un 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 2., 3., 4., 6., 7. un 21. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 1., 2., 3., 4., 18. un 19. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 1., 2., 3., 4., 18. un 19. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un tās protokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un tās protokolus,

| — | ņemot vērā attiecīgos ANO cilvēktiesību instrumentus, jo īpaši 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, 1984. gada 10. decembra Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem un tās attiecīgos protokolus un 2006. gada 20. decembra Starptautisko konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā attiecīgos ANO cilvēktiesību instrumentus, jo īpaši 1966. gada 16. decembra Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, 1984. gada 10. decembra Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem un tās attiecīgos protokolus un 2006. gada 20. decembra Starptautisko konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2014. gada 24. septembra rezolūciju 2178 (2014) par terora aktu izraisītajiem draudiem starptautiskajam mieram un drošībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2014. gada 24. septembra rezolūciju 2178 (2014) par terora aktu izraisītajiem draudiem starptautiskajam mieram un drošībai,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes ziņojumu, kuru sagatavojis īpašais referents jautājumos par spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem un kurā uzsvars likts uz izmeklēšanas komisiju darbu attiecībā uz spīdzināšanas un citādas nežēlīgas izturēšanās tendencēm vai praksi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes ziņojumu, kuru sagatavojis īpašais referents jautājumos par spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem un kurā uzsvars likts uz izmeklēšanas komisiju darbu attiecībā uz spīdzināšanas un citādas nežēlīgas izturēšanās tendencēm vai praksi,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību tiesas 2016. gada februāra spriedumu lietā Nasr un Ghali pret Itāliju (Abu Omar), 2014. gada jūlija spriedumus lietās Al Nashiri pret Poliju un Husayn (Abu Zubaydah) pret Poliju, kā arī 2012. gada decembra spriedumu lietā El-Masri pret bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību tiesas 2016. gada februāra spriedumu lietā Nasr un Ghali pret Itāliju (Abu Omar), 2014. gada jūlija spriedumus lietās Al Nashiri pret Poliju un Husayn (Abu Zubaydah) pret Poliju, kā arī 2012. gada decembra spriedumu lietā El-Masri pret bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku,

| — | ņemot vērā vēl neizskatītas un izskatīšanā esošas lietas Eiropas Cilvēktiesību tiesā (Abu Zubaydah pret Lietuvu un Al Nashiri pret Rumāniju), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vēl neizskatītas un izskatīšanā esošas lietas Eiropas Cilvēktiesību tiesā (Abu Zubaydah pret Lietuvu un Al Nashiri pret Rumāniju),

| — | ņemot vērā Itālijas tiesas spriedumu, ar ko par līdzdalību 2003. gadā notikušajā Milānas imama Abu Omar nolaupīšanā aizmuguriski, piespriežot cietumsodu, notiesāja 22 CIP aģentus, vienu gaisa spēku pilotu un divus Itālijas aģentus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Itālijas tiesas spriedumu, ar ko par līdzdalību 2003. gadā notikušajā Milānas imama Abu Omar nolaupīšanā aizmuguriski, piespriežot cietumsodu, notiesāja 22 CIP aģentus, vienu gaisa spēku pilotu un divus Itālijas aģentus,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības, tās dalībvalstu un Amerikas Savienoto Valstu 2009. gada 15. jūnija kopīgo paziņojumu par Gvantanamo līča aizturēšanas centra slēgšanu un turpmāku sadarbību terorisma apkarošanā uz kopēju vērtību, starptautisko tiesību un tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanas pamata, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības, tās dalībvalstu un Amerikas Savienoto Valstu 2009. gada 15. jūnija kopīgo paziņojumu par Gvantanamo līča aizturēšanas centra slēgšanu un turpmāku sadarbību terorisma apkarošanā uz kopēju vērtību, starptautisko tiesību un tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanas pamata,

| — | ņemot vērā 2011. gada 9. jūnija rezolūciju par Gvantanamo — gaidāmais lēmums par nāvessoda izpildi (1), citas rezolūcijas par Gvantanamo, no kurām jaunākā ir 2013. gada 23. maija rezolūcija par ieslodzīto badastreiku (2), kā arī 2015. gada 8. oktobra rezolūciju par nāvessodu (3) un ES pamatnostādnes par nāvessodu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 9. jūnija rezolūciju par Gvantanamo — gaidāmais lēmums par nāvessoda izpildi (1), citas rezolūcijas par Gvantanamo, no kurām jaunākā ir 2013. gada 23. maija rezolūcija par ieslodzīto badastreiku (2), kā arī 2015. gada 8. oktobra rezolūciju par nāvessodu (3) un ES pamatnostādnes par nāvessodu,

| — | ņemot vērā 2006. gada 6. jūlija rezolūciju par iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus, kas pieņemta pagaidu komitejas darba starpposmā (4), 2007. gada 14. februāra rezolūciju par iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus (5), 2012. gada 11. septembra rezolūciju par iespējamo CIP gūstekņu nogādāšanu un nelikumīgu turēšanu apcietinājumā Eiropas valstīs — saistībā ar EP TDIP komitejas ziņojumu veiktie pasākumi (6) un 2013. gada 10. oktobra rezolūciju par iespējamo CIP gūstekņu nogādāšanu un nelikumīgu turēšanu apcietinājumā Eiropas valstīs (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 6. jūlija rezolūciju par iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus, kas pieņemta pagaidu komitejas darba starpposmā (4), 2007. gada 14. februāra rezolūciju par iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus (5), 2012. gada 11. septembra rezolūciju par iespējamo CIP gūstekņu nogādāšanu un nelikumīgu turēšanu apcietinājumā Eiropas valstīs — saistībā ar EP TDIP komitejas ziņojumu veiktie pasākumi (6) un 2013. gada 10. oktobra rezolūciju par iespējamo CIP gūstekņu nogādāšanu un nelikumīgu turēšanu apcietinājumā Eiropas valstīs (7),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 5. un 6. jūnija secinājumus par pamattiesībām un tiesiskumu un par Komisijas 2013. gada ziņojumu par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 5. un 6. jūnija secinājumus par pamattiesībām un tiesiskumu un par Komisijas 2013. gada ziņojumu par Eiropas Savienības Pamattiesību hartas piemērošanu,

| — | ņemot vērā 2014. gada 27. februāra rezolūciju par stāvokli pamattiesību jomā Eiropas Savienībā (2012. gads) (8) un 2015. gada 8. septembra rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā (2013.–2014. gads) (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 27. februāra rezolūciju par stāvokli pamattiesību jomā Eiropas Savienībā (2012. gads) (8) un 2015. gada 8. septembra rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā (2013.–2014. gads) (9),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 11. marta paziņojumu “Jauns ES mehānisms tiesiskuma nostiprināšanai” (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 11. marta paziņojumu “Jauns ES mehānisms tiesiskuma nostiprināšanai” (COM(2014)0158),

| — | ņemot vērā 2015. gada 11. februāra rezolūciju par ASV Senāta ziņojumu par CIP veikto spīdzināšanu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 11. februāra rezolūciju par ASV Senāta ziņojumu par CIP veikto spīdzināšanu (10),

| — | ņemot vērā 2015. gada martā pieņemto Briseles deklarāciju par Eiropas Cilvēktiesību konvencijas īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada martā pieņemto Briseles deklarāciju par Eiropas Cilvēktiesību konvencijas īstenošanu,

| — | ņemot vērā slēgto izmeklēšanu, kas veikta saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas (ECTK) 52. pantu, par nelikumīgu CIP veiktu aizturēšanu un par terora aktu izdarīšanu aizdomās turētu aizturēto personu nelikumīgu pārvadāšanu un Eiropas Padomes ģenerālsekretāra lūgumu visām ECTK dalībvalstīm līdz 2015. gada 30. septembrim nosūtīt viņam informāciju par pabeigtām vai sāktām izmeklēšanas procedūrām, relevantām lietām vietējās tiesās vai citiem pasākumiem, kas saistīti ar šīs izmeklēšanas jomu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā slēgto izmeklēšanu, kas veikta saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas (ECTK) 52. pantu, par nelikumīgu CIP veiktu aizturēšanu un par terora aktu izdarīšanu aizdomās turētu aizturēto personu nelikumīgu pārvadāšanu un Eiropas Padomes ģenerālsekretāra lūgumu visām ECTK dalībvalstīm līdz 2015. gada 30. septembrim nosūtīt viņam informāciju par pabeigtām vai sāktām izmeklēšanas procedūrām, relevantām lietām vietējās tiesās vai citiem pasākumiem, kas saistīti ar šīs izmeklēšanas jomu (11),

| — | ņemot vērā Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas faktu konstatēšanas braucienu uz Bukaresti Rumānijā 2015. gada 24. un 25. septembrī un attiecīgo darba brauciena atskaiti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas faktu konstatēšanas braucienu uz Bukaresti Rumānijā 2015. gada 24. un 25. septembrī un attiecīgo darba brauciena atskaiti,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas 2015. gada 13. oktobrī rīkoto atklāto uzklausīšanu “Izmeklēšana par iespējamo CIP gūstekņu nogādāšanu un nelikumīgu turēšanu apcietinājumā Eiropas valstīs”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas 2015. gada 13. oktobrī rīkoto atklāto uzklausīšanu “Izmeklēšana par iespējamo CIP gūstekņu nogādāšanu un nelikumīgu turēšanu apcietinājumā Eiropas valstīs”,

| — | ņemot vērā 2015. gadā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas vajadzībām publicēto pētījumu “A quest for accountability? EU and Member State inquiries into the CIA Rendition and Secret Detention Programme”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gadā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas vajadzībām publicēto pētījumu “A quest for accountability? EU and Member State inquiries into the CIA Rendition and Secret Detention Programme”,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas cilvēktiesību ekspertu 2016. gada 11. janvāra atklāto vēstuli Amerikas Savienoto Valstu valdībai sakarā ar Gvantanamo līča aizturēšanas centra atvēršanas 14. gadadienu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas cilvēktiesību ekspertu 2016. gada 11. janvāra atklāto vēstuli Amerikas Savienoto Valstu valdībai sakarā ar Gvantanamo līča aizturēšanas centra atvēršanas 14. gadadienu,

| — | ņemot vērā nesen pieņemtās Amerikas Cilvēktiesību komisijas rezolūcijas un tās publicētos ziņojumus par Gvantanamo aizturēto personu cilvēktiesībām, tostarp piekļuvi veselības aprūpei, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) 2015. gada ziņojumu un ANO Darba grupas patvaļīgas aizturēšanas jautājumos lēmumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nesen pieņemtās Amerikas Cilvēktiesību komisijas rezolūcijas un tās publicētos ziņojumus par Gvantanamo aizturēto personu cilvēktiesībām, tostarp piekļuvi veselības aprūpei, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) 2015. gada ziņojumu un ANO Darba grupas patvaļīgas aizturēšanas jautājumos lēmumus,

| — | ņemot vērā Padomei un Komisijai uzdotos jautājumus par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. februāra rezolūciju par ASV Senāta ziņojumu par CIP veikto spīdzināšanu (O-000038/2016 – B8-0367/2016 un O-000039/2016 – B8-0368/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomei un Komisijai uzdotos jautājumus par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. februāra rezolūciju par ASV Senāta ziņojumu par CIP veikto spīdzināšanu (O-000038/2016 – B8-0367/2016 un O-000039/2016 – B8-0368/2016),

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā ES pamatā ir demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību, kā arī cilvēka cieņas un starptautisko tiesību ievērošanas principi, turklāt ne tikai iekšpolitikā, bet arī ārējās darbībās; tā kā ES apņemšanās veicināt cilvēktiesības, ko pastiprina ES Pamattiesību hartas stāšanās spēkā un sāktā pievienošanās Eiropas Cilvēktiesību konvencijai, jāatspoguļo visās politikas jomās, lai ES cilvēktiesību politiku padarītu efektīvu; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES pamatā ir demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību, kā arī cilvēka cieņas un starptautisko tiesību ievērošanas principi, turklāt ne tikai iekšpolitikā, bet arī ārējās darbībās; tā kā ES apņemšanās veicināt cilvēktiesības, ko pastiprina ES Pamattiesību hartas stāšanās spēkā un sāktā pievienošanās Eiropas Cilvēktiesību konvencijai, jāatspoguļo visās politikas jomās, lai ES cilvēktiesību politiku padarītu efektīvu;

| B. | tā kā, saasinoties “karam pret terorismu”, dažādo valsts varu līdzsvars ir bīstami nosliecies par labu valdību pilnvaru palielināšanai, vājinot parlamentus un tiesu iestādes, un līdz ar to nepieredzētā apmērā vērojama aizbildināšanās ar valsts noslēpumu, kas liedz atklāti izmeklēt iespējamus cilvēktiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

B.

tā kā, saasinoties “karam pret terorismu”, dažādo valsts varu līdzsvars ir bīstami nosliecies par labu valdību pilnvaru palielināšanai, vājinot parlamentus un tiesu iestādes, un līdz ar to nepieredzētā apmērā vērojama aizbildināšanās ar valsts noslēpumu, kas liedz atklāti izmeklēt iespējamus cilvēktiesību pārkāpumus;

| C. | tā kā Parlaments ir vairākkārt aicinājis cīņā pret terorismu ievērot tiesiskumu, cilvēka cieņu, cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp starptautiskajā sadarbībā šajā jomā, balstoties uz ES Līgumiem, Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, valstu konstitūcijām un pamattiesību aktiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā Parlaments ir vairākkārt aicinājis cīņā pret terorismu ievērot tiesiskumu, cilvēka cieņu, cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp starptautiskajā sadarbībā šajā jomā, balstoties uz ES Līgumiem, Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, valstu konstitūcijām un pamattiesību aktiem;

| D. | tā kā, balstoties uz darbu, ko veikusi Parlamenta Pagaidu komiteja saistībā ar iespējamo Centrālās izlūkošanas pārvaldes (CIP) veikto Eiropas valstu izmantošanu nolūkā pārvadāt un nelikumīgi turēt apcietinājumā gūstekņus, Parlaments ir asi nosodījis ASV vadīto CIP pārsūtīšanas un slepenās aizturēšanas programmu, kuras īstenošanā pieļauti daudzi cilvēktiesību pārkāpumi, tostarp nelikumīga un patvaļīga aizturēšana, nolaupīšana, spīdzināšana un citu veidu necilvēcīga vai pazemojoša apiešanās, neizraidīšanas principa pārkāpumi un piespiedu pazušana, turklāt CIP izmantojot Eiropas gaisa telpu un teritoriju; |
| --- | --- |

D.

tā kā, balstoties uz darbu, ko veikusi Parlamenta Pagaidu komiteja saistībā ar iespējamo Centrālās izlūkošanas pārvaldes (CIP) veikto Eiropas valstu izmantošanu nolūkā pārvadāt un nelikumīgi turēt apcietinājumā gūstekņus, Parlaments ir asi nosodījis ASV vadīto CIP pārsūtīšanas un slepenās aizturēšanas programmu, kuras īstenošanā pieļauti daudzi cilvēktiesību pārkāpumi, tostarp nelikumīga un patvaļīga aizturēšana, nolaupīšana, spīdzināšana un citu veidu necilvēcīga vai pazemojoša apiešanās, neizraidīšanas principa pārkāpumi un piespiedu pazušana, turklāt CIP izmantojot Eiropas gaisa telpu un teritoriju;

| E. | tā kā saukt pie atbildības par minētajām darbībām ir ļoti svarīgi, lai ES iekšpolitikā un ārpolitikā efektīvi aizsargātu un veicinātu cilvēktiesības, kā arī lai nodrošinātu leģitīmu un efektīvu drošības politiku, kas pamatotos uz tiesiskumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā saukt pie atbildības par minētajām darbībām ir ļoti svarīgi, lai ES iekšpolitikā un ārpolitikā efektīvi aizsargātu un veicinātu cilvēktiesības, kā arī lai nodrošinātu leģitīmu un efektīvu drošības politiku, kas pamatotos uz tiesiskumu;

| F. | tā kā Parlaments ir vairākkārt aicinājis pilnīgi izmeklēt ES dalībvalstu iesaistīšanos CIP slepenās aizturēšanas un ārkārtas pārsūtīšanas programmā; |
| --- | --- |

F.

tā kā Parlaments ir vairākkārt aicinājis pilnīgi izmeklēt ES dalībvalstu iesaistīšanos CIP slepenās aizturēšanas un ārkārtas pārsūtīšanas programmā;

| G. | tā kā 2015. gada 9. decembrī apritēja gads, kopš tika publicēts ASV Senāta Īpašās izlūkošanas komitejas (SSCI) pētījums par CIP Aizturēšanas un nopratināšanas programmu un par to, kā CIP 2001.–2006. gadā dažādos veidos spīdzinājusi aizturētās personas; tā kā šajā pētījumā atklāti jauni fakti, kas vēl vairāk pamato apsūdzības, ka vairākas ES dalībvalstis, to iestādes un drošības un izlūkošanas dienestu amatpersonas un aģenti ir līdzdarbojušies CIP slepenās aizturēšanas un ārkārtas pārsūtīšanas programmā, dažkārt ļaujoties korupcijai, proti, par savu sadarbību no CIP saņemot ievērojamas naudas summas; tā kā, neraugoties uz šo pētījumu, par CIP pārsūtīšanas un slepenās aizturēšanas programmām ASV neviens pie atbildības nav saukts; tā kā ASV diemžēl nav piedalījušās Eiropā veiktajās izmeklēšanās par Eiropas līdzdalību minētajās CIP programmās un tā kā līdz šim pie atbildības nav saukts neviens vainīgais; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2015. gada 9. decembrī apritēja gads, kopš tika publicēts ASV Senāta Īpašās izlūkošanas komitejas (SSCI) pētījums par CIP Aizturēšanas un nopratināšanas programmu un par to, kā CIP 2001.–2006. gadā dažādos veidos spīdzinājusi aizturētās personas; tā kā šajā pētījumā atklāti jauni fakti, kas vēl vairāk pamato apsūdzības, ka vairākas ES dalībvalstis, to iestādes un drošības un izlūkošanas dienestu amatpersonas un aģenti ir līdzdarbojušies CIP slepenās aizturēšanas un ārkārtas pārsūtīšanas programmā, dažkārt ļaujoties korupcijai, proti, par savu sadarbību no CIP saņemot ievērojamas naudas summas; tā kā, neraugoties uz šo pētījumu, par CIP pārsūtīšanas un slepenās aizturēšanas programmām ASV neviens pie atbildības nav saukts; tā kā ASV diemžēl nav piedalījušās Eiropā veiktajās izmeklēšanās par Eiropas līdzdalību minētajās CIP programmās un tā kā līdz šim pie atbildības nav saukts neviens vainīgais;

| H. | tā kā Gvantanamo līča militāro komisiju galvenais prokurors Mark Martins ir atzinis, ka SSCI pētījuma par CIP Aizturēšanas un nopratināšanas programmu kopsavilkumā izklāstītie notikumi patiešām ir īsti; |
| --- | --- |

H.

tā kā Gvantanamo līča militāro komisiju galvenais prokurors Mark Martins ir atzinis, ka SSCI pētījuma par CIP Aizturēšanas un nopratināšanas programmu kopsavilkumā izklāstītie notikumi patiešām ir īsti;

| I. | tā kā, izmantojot SSCI kopsavilkuma informāciju, ir veikta plaša jauna analīze, kas apstiprinājusi iepriekšējo izmeklēšanu rezultātus attiecībā uz vairāku valstu — arī ES dalībvalstu — iesaistīšanos un pavērusi jaunus izmeklēšanas virzienus; |
| --- | --- |

I.

tā kā, izmantojot SSCI kopsavilkuma informāciju, ir veikta plaša jauna analīze, kas apstiprinājusi iepriekšējo izmeklēšanu rezultātus attiecībā uz vairāku valstu — arī ES dalībvalstu — iesaistīšanos un pavērusi jaunus izmeklēšanas virzienus;

| J. | tā kā Parlamenta iepriekšējais sasaukums 2013. gada 10. oktobra rezolūcijā aicināja pašreizējo Parlamenta sasaukumu turpināt pildīt un īstenot pilnvaras, ko sniegusi Pagaidu komiteja saistībā ar iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu nolūkā pārvadāt un nelikumīgi turēt apcietinājumā gūstekņus, un līdz ar to nodrošināt, ka tās ieteikumi tiek ņemti vērā, pārbaudīt jaunus elementus, kas varētu rasties, un pilnībā izmantot un attīstīt savas tiesības veikt izmeklēšanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā Parlamenta iepriekšējais sasaukums 2013. gada 10. oktobra rezolūcijā aicināja pašreizējo Parlamenta sasaukumu turpināt pildīt un īstenot pilnvaras, ko sniegusi Pagaidu komiteja saistībā ar iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu nolūkā pārvadāt un nelikumīgi turēt apcietinājumā gūstekņus, un līdz ar to nodrošināt, ka tās ieteikumi tiek ņemti vērā, pārbaudīt jaunus elementus, kas varētu rasties, un pilnībā izmantot un attīstīt savas tiesības veikt izmeklēšanu;

| K. | tā kā nesen pieņemtās Amerikas Cilvēktiesību komisijas rezolūcijas un tās publicētie ziņojumi par Gvantanamo aizturēto personu cilvēktiesībām liek bažīties par to, ka vismaz daļa aizturēto personu nesaņem pienācīgu veselības aprūpi vai rehabilitāciju; tā kā līdzīgas bažas par cilvēktiesību aizsardzību Gvantanamo, tostarp par liegtām tiesībām uz taisnīgu tiesu, paustas arī 2015. gada ODIHR ziņojumā un tā kā ANO Darba grupas patvaļīgas aizturēšanas jautājumos lēmumos teikts, ka daļa Gvantanamo aizturēto personu ir aizturētas patvaļīgi; |
| --- | --- |

K.

tā kā nesen pieņemtās Amerikas Cilvēktiesību komisijas rezolūcijas un tās publicētie ziņojumi par Gvantanamo aizturēto personu cilvēktiesībām liek bažīties par to, ka vismaz daļa aizturēto personu nesaņem pienācīgu veselības aprūpi vai rehabilitāciju; tā kā līdzīgas bažas par cilvēktiesību aizsardzību Gvantanamo, tostarp par liegtām tiesībām uz taisnīgu tiesu, paustas arī 2015. gada ODIHR ziņojumā un tā kā ANO Darba grupas patvaļīgas aizturēšanas jautājumos lēmumos teikts, ka daļa Gvantanamo aizturēto personu ir aizturētas patvaļīgi;

| L. | tā kā ASV prezidents Baraks Obama apņēmās Gvantanamo līča aizturēšanas centru slēgt līdz 2010. gada janvārim; tā kā ES un tās dalībvalstis ar ASV 2009. gada 15. jūnijā parakstīja kopīgu paziņojumu par Gvantanamo līča aizturēšanas centra slēgšanu un turpmāku sadarbību terorisma apkarošanā uz kopēju vērtību, starptautisko tiesību un tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanas pamata; tā kā 2016. gada 23. februāri prezidents B. Obama nosūtīja Kongresam plānu par Gvantanamo līča militārā cietuma galīgu slēgšanu; tā kā ES dalībvalstu palīdzība daļai ieslodzīto pārcelties uz dzīvi citur bijusi ierobežota; |
| --- | --- |

L.

tā kā ASV prezidents Baraks Obama apņēmās Gvantanamo līča aizturēšanas centru slēgt līdz 2010. gada janvārim; tā kā ES un tās dalībvalstis ar ASV 2009. gada 15. jūnijā parakstīja kopīgu paziņojumu par Gvantanamo līča aizturēšanas centra slēgšanu un turpmāku sadarbību terorisma apkarošanā uz kopēju vērtību, starptautisko tiesību un tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanas pamata; tā kā 2016. gada 23. februāri prezidents B. Obama nosūtīja Kongresam plānu par Gvantanamo līča militārā cietuma galīgu slēgšanu; tā kā ES dalībvalstu palīdzība daļai ieslodzīto pārcelties uz dzīvi citur bijusi ierobežota;

| M. | tā kā neviena no iesaistītajām dalībvalstīm nav veikusi pilnīgu un efektīvu izmeklēšanu nolūkā saukt pie atbildības tos, kas pārkāpuši starptautiskās tiesības un vietējos tiesību aktus, vai panākt atbildības uzņemšanos pēc ASV Senāta pētījuma publicēšanas; |
| --- | --- |

M.

tā kā neviena no iesaistītajām dalībvalstīm nav veikusi pilnīgu un efektīvu izmeklēšanu nolūkā saukt pie atbildības tos, kas pārkāpuši starptautiskās tiesības un vietējos tiesību aktus, vai panākt atbildības uzņemšanos pēc ASV Senāta pētījuma publicēšanas;

| N. | tā kā diemžēl deputāti, kas devās Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas faktu konstatēšanas braucienā uz Bukaresti, nevarēja apmeklēt Klasificētas informācijas valsts reģistra biroja (ORNISS) ēku, kura saskaņā ar pieejamām ziņām izmantota par slepenu CIP aizturēšanas vietu; |
| --- | --- |

N.

tā kā diemžēl deputāti, kas devās Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas faktu konstatēšanas braucienā uz Bukaresti, nevarēja apmeklēt Klasificētas informācijas valsts reģistra biroja (ORNISS) ēku, kura saskaņā ar pieejamām ziņām izmantota par slepenu CIP aizturēšanas vietu;

| O. | tā kā Parlamenta 2015. gada 11. februāra rezolūcijā par ASV Senāta ziņojumu par CIP veikto spīdzināšanu uzdots Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai sadarbībā ar Ārlietu komiteju un jo īpaši ar Cilvēktiesību apakškomiteju atsākt izmeklēšanu par iespējamo CIP gūstekņu pārvadāšanu un nelikumīgu turēšanu apcietinājumā Eiropas valstīs un gada laikā plenārsēdē sniegt pārskatu, |
| --- | --- |

O.

tā kā Parlamenta 2015. gada 11. februāra rezolūcijā par ASV Senāta ziņojumu par CIP veikto spīdzināšanu uzdots Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai sadarbībā ar Ārlietu komiteju un jo īpaši ar Cilvēktiesību apakškomiteju atsākt izmeklēšanu par iespējamo CIP gūstekņu pārvadāšanu un nelikumīgu turēšanu apcietinājumā Eiropas valstīs un gada laikā plenārsēdē sniegt pārskatu,

| 1. | uzsver transatlantisko attiecību neatsveramo nozīmību un stratēģisko raksturu laikā, kad pieaug globālā nestabilitāte; uzskata, ka šīs attiecības, kuru pamatā ir kopīgas intereses un vērtības, ir jāstiprina vēl vairāk, ievērojot daudzpusības, tiesiskas valsts un konfliktu atrisināšanas sarunu ceļā principus; |
| --- | --- |

1.

uzsver transatlantisko attiecību neatsveramo nozīmību un stratēģisko raksturu laikā, kad pieaug globālā nestabilitāte; uzskata, ka šīs attiecības, kuru pamatā ir kopīgas intereses un vērtības, ir jāstiprina vēl vairāk, ievērojot daudzpusības, tiesiskas valsts un konfliktu atrisināšanas sarunu ceļā principus;

| 2. | atkārtoti stingri nosoda tādu pastiprinātas nopratināšanas metožu izmantošanu, kuras ir aizliegtas starptautiskajos tiesību aktos un ar kurām cita starpā tiek pārkāptas tiesības uz brīvību, drošību, humānu izturēšanos, tiesības netikt spīdzinātam, tiesības uz nevainīguma prezumpciju, taisnīgu lietas izskatīšanu tiesā, juridiskās palīdzības izmantošanu un vienlīdzīgu aizsardzību saskaņā ar tiesību aktiem; |
| --- | --- |

2.

atkārtoti stingri nosoda tādu pastiprinātas nopratināšanas metožu izmantošanu, kuras ir aizliegtas starptautiskajos tiesību aktos un ar kurām cita starpā tiek pārkāptas tiesības uz brīvību, drošību, humānu izturēšanos, tiesības netikt spīdzinātam, tiesības uz nevainīguma prezumpciju, taisnīgu lietas izskatīšanu tiesā, juridiskās palīdzības izmantošanu un vienlīdzīgu aizsardzību saskaņā ar tiesību aktiem;

| 3. | vienu gadu pēc ASV Senāta pētījuma nākšanas klajā, pauž nopietnas bažas par dalībvalstu un ES iestāžu kūtrumu atzīt daudzkārtējos pamattiesību pārkāpumus un spīdzināšanas gadījumus, kas Eiropā notika laikposmā 2001.–2006. gads, tos izmeklēt un saukt iesaistītās un vainīgās personas pie atbildības; |
| --- | --- |

3.

vienu gadu pēc ASV Senāta pētījuma nākšanas klajā, pauž nopietnas bažas par dalībvalstu un ES iestāžu kūtrumu atzīt daudzkārtējos pamattiesību pārkāpumus un spīdzināšanas gadījumus, kas Eiropā notika laikposmā 2001.–2006. gads, tos izmeklēt un saukt iesaistītās un vainīgās personas pie atbildības;

| 4. | atzinīgi vērtē Eiropas Savienības Tiesas 2016. gada 23. februāra spriedumu lietā Nasr un Ghali pret Itāliju (44883/09), saskaņā ar kuru Itālijas iestādes ir zinājušas par to, ka Ēģiptes imams Abu Omar ir spīdzināts, un acīmredzami ir izmantojušas “valsts noslēpuma” principu, lai šo noziegumu izdarījušās personas baudītu faktisku nesodāmību; aicina Itālijas izpildvaras pārstāvjus nepiemērot “valsts noslēpuma” principu agrākajam Izlūkošanas un militārās drošības dienesta (SISMi) vadītājam un trim bijušajiem SISMi darbiniekiem, lai garantētu to, ka tiesiskuma nodrošināšana notiek bez šķēršļiem; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Eiropas Savienības Tiesas 2016. gada 23. februāra spriedumu lietā Nasr un Ghali pret Itāliju (44883/09), saskaņā ar kuru Itālijas iestādes ir zinājušas par to, ka Ēģiptes imams Abu Omar ir spīdzināts, un acīmredzami ir izmantojušas “valsts noslēpuma” principu, lai šo noziegumu izdarījušās personas baudītu faktisku nesodāmību; aicina Itālijas izpildvaras pārstāvjus nepiemērot “valsts noslēpuma” principu agrākajam Izlūkošanas un militārās drošības dienesta (SISMi) vadītājam un trim bijušajiem SISMi darbiniekiem, lai garantētu to, ka tiesiskuma nodrošināšana notiek bez šķēršļiem;

| 5. | pauž nožēlu par to, ka vairākpartjiu faktu konstatēšanas brauciens uz Rumāniju notika tikai 2015. gada septembrī; prasa, lai Eiropas Parlaments organizētu lielāku skaitu faktu konstatēšanas braucienu uz tām dalībvalstīm, kuras ASV Senāta pētījumā par CIP ieslodzījuma un nopratināšanas programmu ir apzīmētas kā šajā programmā iesaistītās valstis, piemēram, Lietuvu, Poliju, Itāliju un Apvienoto Karalisti; |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu par to, ka vairākpartjiu faktu konstatēšanas brauciens uz Rumāniju notika tikai 2015. gada septembrī; prasa, lai Eiropas Parlaments organizētu lielāku skaitu faktu konstatēšanas braucienu uz tām dalībvalstīm, kuras ASV Senāta pētījumā par CIP ieslodzījuma un nopratināšanas programmu ir apzīmētas kā šajā programmā iesaistītās valstis, piemēram, Lietuvu, Poliju, Itāliju un Apvienoto Karalisti;

| 6. | uzsver to, ka transatlantiskā sadarbība, kuras pamatā ir tādas kopējas vērtības kā brīvības un drošības un demokrātija un pamata cilvēktiesību veicināšana, ir viena no galvenajām ES ārējo attiecību prioritātēm, un ka tai tādai arī ir jābūt; atkārtoti apstiprina nepārprotamo nostāju, kas pausta ASV un ES 2009. gada paziņojumā par to, ka kopīgajiem centieniem cīņā pret terorismu ir jāatbilst saistībām, kuras ir noteiktas starptautisko tiesībās, jo īpaši starptautiskajās cilvēktiesībās un humanitārajās tiesībās, un ka šo saistību ievērošana mūsu valstis padarīs stiprākas un drošākas; aicina ASV šajā sakarībā darīt visu iespējamo, lai ievērotu ES iedzīvotāju tiesības tādā pašā veidā, kā tiek ievērotas ASV iedzīvotāju tiesības; |
| --- | --- |

6.

uzsver to, ka transatlantiskā sadarbība, kuras pamatā ir tādas kopējas vērtības kā brīvības un drošības un demokrātija un pamata cilvēktiesību veicināšana, ir viena no galvenajām ES ārējo attiecību prioritātēm, un ka tai tādai arī ir jābūt; atkārtoti apstiprina nepārprotamo nostāju, kas pausta ASV un ES 2009. gada paziņojumā par to, ka kopīgajiem centieniem cīņā pret terorismu ir jāatbilst saistībām, kuras ir noteiktas starptautisko tiesībās, jo īpaši starptautiskajās cilvēktiesībās un humanitārajās tiesībās, un ka šo saistību ievērošana mūsu valstis padarīs stiprākas un drošākas; aicina ASV šajā sakarībā darīt visu iespējamo, lai ievērotu ES iedzīvotāju tiesības tādā pašā veidā, kā tiek ievērotas ASV iedzīvotāju tiesības;

| 7. | uzskata, ka, īstenojot transatlantisko sadarbību cīņas pret terorismu jomā, ir jāievēro pamattiesības, pamatbrīvības un privātums, kā tas ir noteikts ES tiesību aktos, lai šī sadarbība kalpotu iedzīvotāju kopīgām interesēm abās Atlantijas okeāna pusēs; prasa transatlantisko partneru starpā nodrošināt pastāvīgu dialogu par drošību un cīņas pret terorismu jautājumiem, tostarp par pilsonisko tiesību un cilvēktiesību aizsardzību, lai terorismu apkarotu efektīvi; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka, īstenojot transatlantisko sadarbību cīņas pret terorismu jomā, ir jāievēro pamattiesības, pamatbrīvības un privātums, kā tas ir noteikts ES tiesību aktos, lai šī sadarbība kalpotu iedzīvotāju kopīgām interesēm abās Atlantijas okeāna pusēs; prasa transatlantisko partneru starpā nodrošināt pastāvīgu dialogu par drošību un cīņas pret terorismu jautājumiem, tostarp par pilsonisko tiesību un cilvēktiesību aizsardzību, lai terorismu apkarotu efektīvi;

| 8. | pauž nožēlu par to, ka vairāk kā gadu pēc tam, kad ASV Senāts publicēja pētījumu un Parlaments pieņēma šo rezolūciju, kurā ASV tiek izteikts aicinājums izmeklēt daudzkārtējos cilvēktiesību pārkāpumus, kas ir izdarīti, īstenojot CIP aizdomās turēto personu pārsūtīšanas un slepenas ieslodzīšanas programmas, un sodīt to izdarītājus, un reaģēt uz visiem ES dalībvalstu pieprasījumiem, kas skar CIP programmu, neviena šos pārkāpumus izdarījusī persona nav saukta pie atbildības un ASV valdība uz ES dalībvalstu pieprasījumiem nereaģē; |
| --- | --- |

8.

pauž nožēlu par to, ka vairāk kā gadu pēc tam, kad ASV Senāts publicēja pētījumu un Parlaments pieņēma šo rezolūciju, kurā ASV tiek izteikts aicinājums izmeklēt daudzkārtējos cilvēktiesību pārkāpumus, kas ir izdarīti, īstenojot CIP aizdomās turēto personu pārsūtīšanas un slepenas ieslodzīšanas programmas, un sodīt to izdarītājus, un reaģēt uz visiem ES dalībvalstu pieprasījumiem, kas skar CIP programmu, neviena šos pārkāpumus izdarījusī persona nav saukta pie atbildības un ASV valdība uz ES dalībvalstu pieprasījumiem nereaģē;

| 9. | atkārtoti aicina ASV arī turpmāk izmeklēt daudzkārtējos cilvēktiesību pārkāpumus, kas ir izdarīti, iepriekšējām ASV administrācijām veicot CIP aizdomās turēto personu pārsūtīšanas un slepenas ieslodzīšanas programmas, un sodīt to izdarītājus, un reaģēt uz visiem ES dalībvalstu CIP programmas sakarībā izteiktajiem pieprasījumiem sniegt informāciju, izdot personas vai efektīvi aizsargāt cietušās personas; mudina ASV Senāta Īpašo izmeklēšanas komiteju pilnībā publicēt tās pētījumu par CIP ieslodzīšanas un nopratināšanas programmu; uzsver ASV Senāta pamatsecinājumu, ka CIP izmantotās vardarbīgās un pretlikumīgās metodes nedeva nekādus izlūkošanas datus, kas būtu ļāvuši novērst turpmākus teroristu uzbrukumus; atgādina par kategorisko spīdzināšanas un piespiedu pazušanas nosodījumu;
  papildus tam aicina ASV ievērot starptautiskās tiesības, kas reglamentē izmeklēšanu, kura tiek veikta, pamatojoties uz aktuālām ziņām par spīdzināšanu un sliktu izturēšanos Gvantanamo cietumā, tostarp daudzkārtējos ES dalībvalstu lūgumus sniegt informāciju par ieslodzītajiem, kas agrāk tika turēti ieslodzījumā CIP slepenos cietumos, un ANO īpašā referenta jautājumā par spīdzināšanu lūgumu par viņa pilnvarām pārbaudīt Gvantanamo uz vietas un runāt ar CIP veiktās spīdzināšanas upuriem; |
| --- | --- |

9.

atkārtoti aicina ASV arī turpmāk izmeklēt daudzkārtējos cilvēktiesību pārkāpumus, kas ir izdarīti, iepriekšējām ASV administrācijām veicot CIP aizdomās turēto personu pārsūtīšanas un slepenas ieslodzīšanas programmas, un sodīt to izdarītājus, un reaģēt uz visiem ES dalībvalstu CIP programmas sakarībā izteiktajiem pieprasījumiem sniegt informāciju, izdot personas vai efektīvi aizsargāt cietušās personas; mudina ASV Senāta Īpašo izmeklēšanas komiteju pilnībā publicēt tās pētījumu par CIP ieslodzīšanas un nopratināšanas programmu; uzsver ASV Senāta pamatsecinājumu, ka CIP izmantotās vardarbīgās un pretlikumīgās metodes nedeva nekādus izlūkošanas datus, kas būtu ļāvuši novērst turpmākus teroristu uzbrukumus; atgādina par kategorisko spīdzināšanas un piespiedu pazušanas nosodījumu;
  papildus tam aicina ASV ievērot starptautiskās tiesības, kas reglamentē izmeklēšanu, kura tiek veikta, pamatojoties uz aktuālām ziņām par spīdzināšanu un sliktu izturēšanos Gvantanamo cietumā, tostarp daudzkārtējos ES dalībvalstu lūgumus sniegt informāciju par ieslodzītajiem, kas agrāk tika turēti ieslodzījumā CIP slepenos cietumos, un ANO īpašā referenta jautājumā par spīdzināšanu lūgumu par viņa pilnvarām pārbaudīt Gvantanamo uz vietas un runāt ar CIP veiktās spīdzināšanas upuriem;

| 10. | pauž nožēlu par tās izmeklēšanas izbeigšanu, ko veica Eiropas Padomes ģenerālsekretārs saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību aizsardzības konvencijas 52. pantu, ņemot vērā to, ka virknē dalībvalstu izmeklēšana veikta netiek un ka šajā sakarībā ir nepieciešama papildu noskaidrošana; šim nolūkam atkārtoti dalībvalstīm pauž aicinājumu veikt izmeklēšanu, nodrošinot pilnīgu pārredzamību, par apgalvojumiem, ka to teritorijās ir izveidoti slepeni cietumi, kuros cilvēkus turēja ieslodzījumā saskaņā ar CIP programmu, un saukt pie atbildības šajās operācijās iesaistītās personas, tostarp publiskās personas, ņemot vērā visus jaunatklātos pierādījumus (arī veiktos maksājumus, kā ir teikts Senāta Īpašajā izmeklēšanas komitejas kopsavilkumā), un ar nožēlu konstatē lēno izmeklēšanas gaitu, ierobežoto pārskatatbildību un pārmērīgo attaisnošanos ar valsts noslēpumiem; |
| --- | --- |

10.

pauž nožēlu par tās izmeklēšanas izbeigšanu, ko veica Eiropas Padomes ģenerālsekretārs saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību aizsardzības konvencijas 52. pantu, ņemot vērā to, ka virknē dalībvalstu izmeklēšana veikta netiek un ka šajā sakarībā ir nepieciešama papildu noskaidrošana; šim nolūkam atkārtoti dalībvalstīm pauž aicinājumu veikt izmeklēšanu, nodrošinot pilnīgu pārredzamību, par apgalvojumiem, ka to teritorijās ir izveidoti slepeni cietumi, kuros cilvēkus turēja ieslodzījumā saskaņā ar CIP programmu, un saukt pie atbildības šajās operācijās iesaistītās personas, tostarp publiskās personas, ņemot vērā visus jaunatklātos pierādījumus (arī veiktos maksājumus, kā ir teikts Senāta Īpašajā izmeklēšanas komitejas kopsavilkumā), un ar nožēlu konstatē lēno izmeklēšanas gaitu, ierobežoto pārskatatbildību un pārmērīgo attaisnošanos ar valsts noslēpumiem;

| 11. | mudina Lietuvu, Rumāniju un Poliju steidzami nodrošināt pārredzamu, detalizētu un efektīvu kriminālizmeklēšanu par CIP slepenajām ieslodzījuma vietām, kas atrodas to attiecīgajās teritorijās, pilnībā ņemot vērā visus atklātos faktiskos pierādījumus, saukt pie atbildības cilvēktiesību pārkāpējus, ļaut izmeklētājiem veikt visaptverošas pārbaudes par aizdomās turēto personu pārsūtīšanas lidojumu tīklu un par kontakta personām, par kurām atklātībā ir zināms, ka tās vai nu konkrētus lidojumus ir organizējušas pašas, vai nu ir piedalījušās šo lidojumu veikšanā, veikt ieslodzījuma vietu tiesu medicīnisko izmeklēšanu un sniegt medicīnisko aprūpi šajās vietās ieslodzītajām personām, analizēt telefona sarunu sarakstu un naudas pārskaitījumus, izskatīt no iespējamajām cietušajām personām saņemtos iesniegumus par statusa noteikšanu/dalību izmeklēšanā un nodrošināt, lai visi attiecīgie noziedzīgie nodarījumi tiktu ņemti vērā, tostarp tie, kas saistīti ar ieslodzīto personu pārsūtīšanu;
  vai darīt zināmus līdz attiecīgajam brīdim veiktās izmeklēšanas rezultātus
  ; |
| --- | --- |

11.

mudina Lietuvu, Rumāniju un Poliju steidzami nodrošināt pārredzamu, detalizētu un efektīvu kriminālizmeklēšanu par CIP slepenajām ieslodzījuma vietām, kas atrodas to attiecīgajās teritorijās, pilnībā ņemot vērā visus atklātos faktiskos pierādījumus, saukt pie atbildības cilvēktiesību pārkāpējus, ļaut izmeklētājiem veikt visaptverošas pārbaudes par aizdomās turēto personu pārsūtīšanas lidojumu tīklu un par kontakta personām, par kurām atklātībā ir zināms, ka tās vai nu konkrētus lidojumus ir organizējušas pašas, vai nu ir piedalījušās šo lidojumu veikšanā, veikt ieslodzījuma vietu tiesu medicīnisko izmeklēšanu un sniegt medicīnisko aprūpi šajās vietās ieslodzītajām personām, analizēt telefona sarunu sarakstu un naudas pārskaitījumus, izskatīt no iespējamajām cietušajām personām saņemtos iesniegumus par statusa noteikšanu/dalību izmeklēšanā un nodrošināt, lai visi attiecīgie noziedzīgie nodarījumi tiktu ņemti vērā, tostarp tie, kas saistīti ar ieslodzīto personu pārsūtīšanu;
  vai darīt zināmus līdz attiecīgajam brīdim veiktās izmeklēšanas rezultātus
  ;

| 12. | uzstāj uz pilnīgu un ātru Eiropas Cilvēktiesību tiesas pret Poliju un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku pieņemto spriedumu izpildi, tostarp uz steidzamo individuālo un vispārējo pasākumu ievērošanu; atkārtoti pauž Eiropas Padomes Ministru komitejas Polijai adresēto prasību diplomātiskā ceļā censties panākt un saņemt ASV apsolījumu nepiemērot nāvessodu un apsolījumu nodrošināt taisnīgu tiesu, savlaicīgu, detalizētu un efektīvu kriminālizmeklēšanu attiecībā uz visiem attiecīgajiem noziedzīgajiem nodarījumiem un visām tajos cietušajām personām un cilvēktiesību pārkāpēju saukšanu pie atbildības; šim nolūkam atzinīgi vērtē bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas ieceri izveidot īpašu neatkarīgu izmeklēšanas struktūru un mudina to darīt ātri — ar starptautiskās sabiedrības atbalstu un dalību; |
| --- | --- |

12.

uzstāj uz pilnīgu un ātru Eiropas Cilvēktiesību tiesas pret Poliju un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku pieņemto spriedumu izpildi, tostarp uz steidzamo individuālo un vispārējo pasākumu ievērošanu; atkārtoti pauž Eiropas Padomes Ministru komitejas Polijai adresēto prasību diplomātiskā ceļā censties panākt un saņemt ASV apsolījumu nepiemērot nāvessodu un apsolījumu nodrošināt taisnīgu tiesu, savlaicīgu, detalizētu un efektīvu kriminālizmeklēšanu attiecībā uz visiem attiecīgajiem noziedzīgajiem nodarījumiem un visām tajos cietušajām personām un cilvēktiesību pārkāpēju saukšanu pie atbildības; šim nolūkam atzinīgi vērtē bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas ieceri izveidot īpašu neatkarīgu izmeklēšanas struktūru un mudina to darīt ātri — ar starptautiskās sabiedrības atbalstu un dalību;

| 13. | atgādina, ka agrākais Rumānijas slepeno dienestu direktors Ioan Talpes oficiāli Eiropas Parlamenta delegācijai atzina, ka viņam ir pilnībā zināma CIP darbība Rumānijas teritorijā, atklājot, ka viņš deva atļauju iznomāt valdības ēkas CIP; |
| --- | --- |

13.

atgādina, ka agrākais Rumānijas slepeno dienestu direktors Ioan Talpes oficiāli Eiropas Parlamenta delegācijai atzina, ka viņam ir pilnībā zināma CIP darbība Rumānijas teritorijā, atklājot, ka viņš deva atļauju iznomāt valdības ēkas CIP;

| 14. | pauž bažas par grūtībām, ar kādām saskaras dalībvalstu parlamentu un tiesu veiktā izmeklēšana attiecībā uz dažu dalībvalstu dalību CIP programmā un par dokumentu nevajadzīgu klasificēšanu, kas nozīmē cilvēktiesību pārkāpēju faktisku nesodāmību; |
| --- | --- |

14.

pauž bažas par grūtībām, ar kādām saskaras dalībvalstu parlamentu un tiesu veiktā izmeklēšana attiecībā uz dažu dalībvalstu dalību CIP programmā un par dokumentu nevajadzīgu klasificēšanu, kas nozīmē cilvēktiesību pārkāpēju faktisku nesodāmību;

| 15. | atgādina, ka Eiropas Cilvēktiesību tiesa savā 2014. gada 24. jūlija spriedumā jau ir nepārprotami atzinusi, ka publiskie avoti un kumulatīvie pieradījumi, kas palīdz konstatēt dalībvalstu dalību CIP aizdomās turēto personu pārsūtīšanas programmā, ir pieņemami pierādījumi tiesas procesā, it sevišķi gadījumos, kad nedz sabiedrība, nedz tiesu iestādes nedrīkst iepazīties ar oficiāliem valsts dokumentiem, pamatojoties uz “nacionālo drošību”; |
| --- | --- |

15.

atgādina, ka Eiropas Cilvēktiesību tiesa savā 2014. gada 24. jūlija spriedumā jau ir nepārprotami atzinusi, ka publiskie avoti un kumulatīvie pieradījumi, kas palīdz konstatēt dalībvalstu dalību CIP aizdomās turēto personu pārsūtīšanas programmā, ir pieņemami pierādījumi tiesas procesā, it sevišķi gadījumos, kad nedz sabiedrība, nedz tiesu iestādes nedrīkst iepazīties ar oficiāliem valsts dokumentiem, pamatojoties uz “nacionālo drošību”;

| 16. | atzinīgi vērtē Rumānijas līdz šim veikto darbu un aicina Rumānijas Senātu atslepenot sava 2007. gada ziņojuma pārējās klasificētās daļas, proti, pielikumus, uz kuriem savus secinājumus balstīja Rumānijas Senāta izmeklēšana; atkārto Rumānijai adresēto aicinājumu izmeklēt ziņas par slepenu cietumu, saukt pie atbildības šajās operācijās iesaistītās personas, ņemot vērā visus jaunatklātos pierādījumus, un izmeklēšanu pabeigt steidzamības kārtā; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē Rumānijas līdz šim veikto darbu un aicina Rumānijas Senātu atslepenot sava 2007. gada ziņojuma pārējās klasificētās daļas, proti, pielikumus, uz kuriem savus secinājumus balstīja Rumānijas Senāta izmeklēšana; atkārto Rumānijai adresēto aicinājumu izmeklēt ziņas par slepenu cietumu, saukt pie atbildības šajās operācijās iesaistītās personas, ņemot vērā visus jaunatklātos pierādījumus, un izmeklēšanu pabeigt steidzamības kārtā;

| 17. | konstatē, ka dati, kurus ieguva Lietuvas parlamenta Nacionālās drošības un aizsardzības komiteja (Seima NDAK), veicot izmeklēšanu par Lietuvas dalību CIP slepenajā ieslodzījuma vietu programmā, nav nodoti atklātībai, un prasa šādu datu publiskošanu; |
| --- | --- |

17.

konstatē, ka dati, kurus ieguva Lietuvas parlamenta Nacionālās drošības un aizsardzības komiteja (Seima NDAK), veicot izmeklēšanu par Lietuvas dalību CIP slepenajā ieslodzījuma vietu programmā, nav nodoti atklātībai, un prasa šādu datu publiskošanu;

| 18. | pauž savu vilšanos par to, ka, neskatoties uz vairākiem lūgumiem (Rumānijas ārlietu ministram adresēta vēstule, ko nosūtīja Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas priekšsēdētājs, un vēl viens faktu konstatācijas brauciena laikā valsts sekretāram izteikts lūgums) faktu konstatēšanas brauciena dalībniekiem tika aizliegts apmeklēt “Spožo gaismu” — ēku, kas saskaņā ar vairākkārt sniegtiem oficiāliem datiem ir izmantota kā ieslodzījumu vieta; |
| --- | --- |

18.

pauž savu vilšanos par to, ka, neskatoties uz vairākiem lūgumiem (Rumānijas ārlietu ministram adresēta vēstule, ko nosūtīja Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas priekšsēdētājs, un vēl viens faktu konstatācijas brauciena laikā valsts sekretāram izteikts lūgums) faktu konstatēšanas brauciena dalībniekiem tika aizliegts apmeklēt “Spožo gaismu” — ēku, kas saskaņā ar vairākkārt sniegtiem oficiāliem datiem ir izmantota kā ieslodzījumu vieta;

| 19. | aicina visus Eiropas Parlamenta deputātus, it sevišķi tos, kas izmeklēto notikumu laikā attiecīgajās valstīs ieņēma amatus valdībā, pilnīgi un aktīvi atbalstīt izmeklēšanu par ES dalībvalstu iesaisti CIP slepenās aizturēšanas un ārkārtas pārsūtīšanas programmā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju un Padomi ziņot plenārsēdei pirms 2016. gada jūnija par reakcijas rīcību uz rekomendācijām un prasībām, kuras Eiropas Parlaments izteica, veicot izmeklēšanu par to, ka CIP, iespējams, Eiropas valstīs ieveda un nelikumīgi turēja ieslodzījumā cietumniekus, un savās turpmākajās rezolūcijās, kā arī ziņot par dalībvalstu veikto izmeklēšanu laikā izdarītajiem secinājumiem un to piespriestajiem sodiem; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju un Padomi ziņot plenārsēdei pirms 2016. gada jūnija par reakcijas rīcību uz rekomendācijām un prasībām, kuras Eiropas Parlaments izteica, veicot izmeklēšanu par to, ka CIP, iespējams, Eiropas valstīs ieveda un nelikumīgi turēja ieslodzījumā cietumniekus, un savās turpmākajās rezolūcijās, kā arī ziņot par dalībvalstu veikto izmeklēšanu laikā izdarītajiem secinājumiem un to piespriestajiem sodiem;

| 21. | prasa pastiprināti īstenot regulāru un strukturētu ES un ASV starpparlamentāro dialogu, jo īpaši Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, iekšlietu un tieslietu komitejas un tās attiecīgo partneru ASV Kongresā un Senātā dialogu, izmantojot visus sadarbības un dialoga veidus, kādi ir pieejami, īstenojot Transatlantisko likumdevēju dialogu (TLD); šajā sakarībā atzinīgi vērtē TLD Eiropas Parlamenta un ASV Kongresa 78. sanāksmi, ko ir paredzēts rīkot Hāgā 2016. gada 26.–28. jūnijā un kas ir uzskatāma par iespēju šo sadarbību padarīt ciešāku, ņemot vērā, ka terorisma apkarošanas sadarbība būs šīs diskusijas neatņemama sastāvdaļa; |
| --- | --- |

21.

prasa pastiprināti īstenot regulāru un strukturētu ES un ASV starpparlamentāro dialogu, jo īpaši Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, iekšlietu un tieslietu komitejas un tās attiecīgo partneru ASV Kongresā un Senātā dialogu, izmantojot visus sadarbības un dialoga veidus, kādi ir pieejami, īstenojot Transatlantisko likumdevēju dialogu (TLD); šajā sakarībā atzinīgi vērtē TLD Eiropas Parlamenta un ASV Kongresa 78. sanāksmi, ko ir paredzēts rīkot Hāgā 2016. gada 26.–28. jūnijā un kas ir uzskatāma par iespēju šo sadarbību padarīt ciešāku, ņemot vērā, ka terorisma apkarošanas sadarbība būs šīs diskusijas neatņemama sastāvdaļa;

| 22. | atgādina, ka pārredzamība ir neapstrīdams ikvienas demokrātiskās sabiedrības stūrakmens un ka bez tās valdības pārskatatbildība savas tautas priekšā nemaz nav iedomājama; tādēļ pauž nopietnu satraukumu par to, ka pieaug tendence valdībām nepamatoti atsaukties uz “nacionālās drošības” apsvērumiem, kas tiek darīts tikai tāpēc vai galvenokārt tāpēc, lai neļautu iedzīvotājiem (kuru priekšā valdība ir pārskatatbildīga) vai tiesu iestādēm (kuras ir attiecīgās dalībvalsts tiesību sistēmas uzraudzes) īstenot sabiedrisko kontroli; norāda uz lielajiem draudiem, kādus sevī slēpj jebkāda demokrātiskā pārskatatbildības mehānisma neizmantošana, kas praksē nozīmē valdības atbrīvojumu no tās atbildības; |
| --- | --- |

22.

atgādina, ka pārredzamība ir neapstrīdams ikvienas demokrātiskās sabiedrības stūrakmens un ka bez tās valdības pārskatatbildība savas tautas priekšā nemaz nav iedomājama; tādēļ pauž nopietnu satraukumu par to, ka pieaug tendence valdībām nepamatoti atsaukties uz “nacionālās drošības” apsvērumiem, kas tiek darīts tikai tāpēc vai galvenokārt tāpēc, lai neļautu iedzīvotājiem (kuru priekšā valdība ir pārskatatbildīga) vai tiesu iestādēm (kuras ir attiecīgās dalībvalsts tiesību sistēmas uzraudzes) īstenot sabiedrisko kontroli; norāda uz lielajiem draudiem, kādus sevī slēpj jebkāda demokrātiskā pārskatatbildības mehānisma neizmantošana, kas praksē nozīmē valdības atbrīvojumu no tās atbildības;

| 23. | pauž nožēlu par to, ka ASV prezidenta apņemšanās slēgt Gvantanamo līča aizturēšanas centru līdz 2010. gada janvārim joprojām nav izpildīta; atkārtoti aicina ASV iestādes pārskatīt militāro komisiju sistēmu, lai nodrošinātu taisnīgu tiesu, slēgt Gvantanamo līča aizturēšanas centru un jebkurā gadījumā aizliegt spīdzināšanas izmantošanu, sliktu izturēšanos un aizturēšanas uz neierobežotu laiku bez tiesas sprieduma; |
| --- | --- |

23.

pauž nožēlu par to, ka ASV prezidenta apņemšanās slēgt Gvantanamo līča aizturēšanas centru līdz 2010. gada janvārim joprojām nav izpildīta; atkārtoti aicina ASV iestādes pārskatīt militāro komisiju sistēmu, lai nodrošinātu taisnīgu tiesu, slēgt Gvantanamo līča aizturēšanas centru un jebkurā gadījumā aizliegt spīdzināšanas izmantošanu, sliktu izturēšanos un aizturēšanas uz neierobežotu laiku bez tiesas sprieduma;

| 24. | pauž nožēlu par to, ka ASV administrācija nav sasniegusi vienu no saviem galvenajiem mērķiem, proti,
  ASV militārajā bāzē Gvantanamo līcī ierīkotā aizturēšanas centra slēgšanu
  ; atbalsta visus turpmākos centienus slēgt šo aizturēšanas centru
  un nodrošināt, lai tiktu atbrīvoti ieslodzītie, kuriem apsūdzības nav izvirzītas; aicina ASV novērst bažas, kuras pauž starptautiskās cilvēktiesību struktūras attiecībā uz Gvantanamo līča aizturēšanas centrā ieslodzīto personu cilvēktiesībām, tostarp par spīdzināšanu izcietušām personu iespējām saņemt pienācīgu medicīnisko aprūpi un rehabilitācijas nodrošināšanu šīm personām; uzsver, ka prezidents Baraks Obama, 2015. gada 20. janvārī uzstājoties ar runu par Savienības stāvokli, atkārtoja savu apņemšanos izpildīt savu 2008. gada vēlēšanu kampaņā izteikto solījumu slēgt Gvantanamo līča cietumu, un atzinīgi vērtē plānu, ko viņš nosūtīja Kongresam 2016. gada 23. februārī; aicina dalībvalstis piedāvāt patvērumu ieslodzītajiem, kas ir oficiāli attaisnoti atbrīvošanas nolūkā; |
| --- | --- |

24.

pauž nožēlu par to, ka ASV administrācija nav sasniegusi vienu no saviem galvenajiem mērķiem, proti,
  ASV militārajā bāzē Gvantanamo līcī ierīkotā aizturēšanas centra slēgšanu
  ; atbalsta visus turpmākos centienus slēgt šo aizturēšanas centru
  un nodrošināt, lai tiktu atbrīvoti ieslodzītie, kuriem apsūdzības nav izvirzītas; aicina ASV novērst bažas, kuras pauž starptautiskās cilvēktiesību struktūras attiecībā uz Gvantanamo līča aizturēšanas centrā ieslodzīto personu cilvēktiesībām, tostarp par spīdzināšanu izcietušām personu iespējām saņemt pienācīgu medicīnisko aprūpi un rehabilitācijas nodrošināšanu šīm personām; uzsver, ka prezidents Baraks Obama, 2015. gada 20. janvārī uzstājoties ar runu par Savienības stāvokli, atkārtoja savu apņemšanos izpildīt savu 2008. gada vēlēšanu kampaņā izteikto solījumu slēgt Gvantanamo līča cietumu, un atzinīgi vērtē plānu, ko viņš nosūtīja Kongresam 2016. gada 23. februārī; aicina dalībvalstis piedāvāt patvērumu ieslodzītajiem, kas ir oficiāli attaisnoti atbrīvošanas nolūkā;

| 25. | ir pārliecināts, ka lietu izskatīšana vispārējā krimināltiesā, kurā darbojas civilie tiesneši, ir labākais veids, kā atrisināt jautājumu par Gvantanamo līča aizturēšanas centrā aizturēto ieslodzīto statusu; pieprasa, lai šiem ASV ieslodzītajiem tiktu ātri izvirzīta apsūdzība un viņi tiktu tiesāti, ievērojot starptautiskos tiesiskuma standartus, vai arī viņi tiktu atbrīvoti; šajā sakarībā uzsver, ka šie paši standarti attiecībā uz taisnīgu tiesu ir nediskriminējoši jāattiecina uz visiem; |
| --- | --- |

25.

ir pārliecināts, ka lietu izskatīšana vispārējā krimināltiesā, kurā darbojas civilie tiesneši, ir labākais veids, kā atrisināt jautājumu par Gvantanamo līča aizturēšanas centrā aizturēto ieslodzīto statusu; pieprasa, lai šiem ASV ieslodzītajiem tiktu ātri izvirzīta apsūdzība un viņi tiktu tiesāti, ievērojot starptautiskos tiesiskuma standartus, vai arī viņi tiktu atbrīvoti; šajā sakarībā uzsver, ka šie paši standarti attiecībā uz taisnīgu tiesu ir nediskriminējoši jāattiecina uz visiem;

| 26. | aicina ASV iestādes Gvantanamo līča aizturēšanas centra ieslodzītajiem nāvessodu nepiemērot; |
| --- | --- |

26.

aicina ASV iestādes Gvantanamo līča aizturēšanas centra ieslodzītajiem nāvessodu nepiemērot;

| 27. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ASV Militāro komisiju pārvaldības iestādei, ASV valsts sekretāram, ASV prezidentam, ASV Kongresam un Senātam, ANO ģenerālsekretāram, ANO īpašajam referentam jautājumā par spīdzināšanu, Eiropas Padomes ģenerālsekretāram, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai, Amerikas Cilvēktiesību komisijai. |
| --- | --- |

27.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ASV Militāro komisiju pārvaldības iestādei, ASV valsts sekretāram, ASV prezidentam, ASV Kongresam un Senātam, ANO ģenerālsekretāram, ANO īpašajam referentam jautājumā par spīdzināšanu, Eiropas Padomes ģenerālsekretāram, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai, Amerikas Cilvēktiesību komisijai.

---

(1)  OV C 380 E, 11.12.2012., 132. lpp.

(2)  OV C 55, 12.2.2016., 123. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0348.

(4)  OV C 303 E, 13.12.2006., 833. lpp.

(5)  OV C 287 E, 29.11.2007., 309. lpp.

(6)  OV C 353 E, 3.12.2013., 1. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0418.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0173.

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0286.

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0031.

(11)  http://website-pace.net/documents/19838/2008330/AS-JUR-INF-2016-06-EN.pdf/f9280767-bf73-44a1-8541-03204e2dfae3.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/84 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/84

---

P8_TA(2016)0267

Kosmosa izmantošanas spējas Eiropas drošībai un aizsardzībai

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par kosmosa izmantošanas spējām Eiropas drošībai un aizsardzībai (2015/2276(INI))

(2018/C 086/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) V sadaļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) V sadaļu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) XVII un XIX sadaļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) XVII un XIX sadaļu,

| — | ņemot vērā Francijas 2015. gada 17. novembra lūgumu sniegt palīdzību un atbalstu saskaņā ar LES 42. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Francijas 2015. gada 17. novembra lūgumu sniegt palīdzību un atbalstu saskaņā ar LES 42. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. novembra secinājumus par krimināltiesiskas atbildes rīcības pastiprināšanu pret radikalizāciju, kas noved pie terorisma un vardarbīga ekstrēmisma, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. novembra secinājumus par krimināltiesiskas atbildes rīcības pastiprināšanu pret radikalizāciju, kas noved pie terorisma un vardarbīga ekstrēmisma,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 18. decembra un 2015. gada 25.-26. jūnija sanāksmē pieņemtos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 18. decembra un 2015. gada 25.-26. jūnija sanāksmē pieņemtos secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 25. novembra un 2014. gada 18. novembra secinājumus par kopējo drošības un aizsardzības politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 25. novembra un 2014. gada 18. novembra secinājumus par kopējo drošības un aizsardzības politiku,

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 20.–21. februāra secinājumus par kosmosa politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 20.–21. februāra secinājumus par kosmosa politiku,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) un Eiropas Aizsardzības aģentūras vadītājas 2014. gada 7. jūlija progresa ziņojumu par Eiropadomes 2013. gada decembra secinājumu īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) un Eiropas Aizsardzības aģentūras vadītājas 2014. gada 7. jūlija progresa ziņojumu par Eiropadomes 2013. gada decembra secinājumu īstenošanu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 8. maija ziņojumu par tās paziņojuma par aizsardzību īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 8. maija ziņojumu par tās paziņojuma par aizsardzību īstenošanu,

| — | ņemot vērā PV/AP un Komisijas 2013. gada 11. decembra kopīgo paziņojumu “ES visaptverošā pieeja ārējiem konfliktiem un krīzēm” (JOIN(2013)0030) un ar to saistītos Padomes 2014. gada 12. maija secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/AP un Komisijas 2013. gada 11. decembra kopīgo paziņojumu “ES visaptverošā pieeja ārējiem konfliktiem un krīzēm” (JOIN(2013)0030) un ar to saistītos Padomes 2014. gada 12. maija secinājumus,

| — | ņemot vērā Ziemeļatlantijas līguma organizācijas (NATO) ģenerālsekretāra Jens Stoltenberg2015. gada 30. marta paziņojumu Eiropas Parlamentā par ciešāku ES un NATO sadarbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ziemeļatlantijas līguma organizācijas (NATO) ģenerālsekretāra Jens Stoltenberg2015. gada 30. marta paziņojumu Eiropas Parlamentā par ciešāku ES un NATO sadarbību,

| — | ņemot vērā ASV aizsardzības ministra vietnieka Bob Work2015. gada 28. janvāra un 2015. gada 10. septembra paziņojumus par ASV trešo militārās konkurences stratēģiju (“third Offset Strategy”) un tās ietekmi uz partneriem un sabiedrotajiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV aizsardzības ministra vietnieka Bob Work2015. gada 28. janvāra un 2015. gada 10. septembra paziņojumus par ASV trešo militārās konkurences stratēģiju (“third Offset Strategy”) un tās ietekmi uz partneriem un sabiedrotajiem,

| — | ņemot vērā PV/AP un Komisijas 2015. gada 18. novembra kopīgo paziņojumu “Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšana” (JOIN(2015)0050), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/AP un Komisijas 2015. gada 18. novembra kopīgo paziņojumu “Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšana” (JOIN(2015)0050),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa Regulu (ES) Nr. 377/2014, ar ko izveido programmu Copernicus un atceļ Regulu (ES) Nr. 911/2010 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa Regulu (ES) Nr. 377/2014, ar ko izveido programmu Copernicus un atceļ Regulu (ES) Nr. 911/2010 (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1285/2013 par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1285/2013 par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Lēmumu Nr. 541/2014/ES, ar ko izveido kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības atbalsta sistēmu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Lēmumu Nr. 541/2014/ES, ar ko izveido kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības atbalsta sistēmu (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A8-0151/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A8-0151/2016),

| A. | tā kā drošības vide Savienībā un ārpus tās kļūst arvien bīstamāka un problemātiskāka un to raksturo tādas problēmas kā teroristu uzbrukumi un masu slepkavības, kas ietekmē visas dalībvalstis un uz kurām dalībvalstīm ir jāreaģē, īstenojot kopīgu stratēģiju un rīkojoties saskaņoti; tā kā, lai risinātu šīs drošības problēmas, ir jāstiprina ES drošība, turpinot attīstīt un atbalstīt ES kopējās drošības un aizsardzības politiku, lai to padarītu par iedarbīgāku politikas instrumentu un reālu ES iedzīvotāju drošības un LES 21. pantā paredzēto Eiropas normu, interešu un vērtību veicināšanas un aizsardzības garantiju; |
| --- | --- |

A.

tā kā drošības vide Savienībā un ārpus tās kļūst arvien bīstamāka un problemātiskāka un to raksturo tādas problēmas kā teroristu uzbrukumi un masu slepkavības, kas ietekmē visas dalībvalstis un uz kurām dalībvalstīm ir jāreaģē, īstenojot kopīgu stratēģiju un rīkojoties saskaņoti; tā kā, lai risinātu šīs drošības problēmas, ir jāstiprina ES drošība, turpinot attīstīt un atbalstīt ES kopējās drošības un aizsardzības politiku, lai to padarītu par iedarbīgāku politikas instrumentu un reālu ES iedzīvotāju drošības un LES 21. pantā paredzēto Eiropas normu, interešu un vērtību veicināšanas un aizsardzības garantiju;

| B. | tā kā ES ir jāpalielina sava drošības garantētājas loma gan Savienības iekšienē, gan ārpus tās, nodrošinot stabilitāti tās kaimiņvalstīs un globālā līmenī; tā kā Savienībai ir jāpiedalās cīņā pret drošības problēmām, jo īpaši tām, ko rada terorisms gan tās teritorijā, gan ārzemēs, tostarp atbalstot trešās valstis cīņā pret terorismu un tā pamatcēloņiem; tā kā dalībvalstīm un Savienībai ir kopīgi jāstrādā, lai izveidotu iedarbīgu un saskaņotu robežu pārvaldības sistēmu nolūkā nodrošināt ārējo robežu aizsardzību; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES ir jāpalielina sava drošības garantētājas loma gan Savienības iekšienē, gan ārpus tās, nodrošinot stabilitāti tās kaimiņvalstīs un globālā līmenī; tā kā Savienībai ir jāpiedalās cīņā pret drošības problēmām, jo īpaši tām, ko rada terorisms gan tās teritorijā, gan ārzemēs, tostarp atbalstot trešās valstis cīņā pret terorismu un tā pamatcēloņiem; tā kā dalībvalstīm un Savienībai ir kopīgi jāstrādā, lai izveidotu iedarbīgu un saskaņotu robežu pārvaldības sistēmu nolūkā nodrošināt ārējo robežu aizsardzību;

| C. | tā kā Savienībai ir jāpaplašina sadarbība un koordinācija ar Ziemeļatlantijas līguma organizāciju un Amerikas Savienotajām Valstīm, kas joprojām ir Eiropas drošības un stabilitātes garantētājas, ar Apvienoto Nāciju Organizāciju, Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju, Āfrikas Savienību un citām kaimiņvalstīm un reģionālajiem partneriem; |
| --- | --- |

C.

tā kā Savienībai ir jāpaplašina sadarbība un koordinācija ar Ziemeļatlantijas līguma organizāciju un Amerikas Savienotajām Valstīm, kas joprojām ir Eiropas drošības un stabilitātes garantētājas, ar Apvienoto Nāciju Organizāciju, Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju, Āfrikas Savienību un citām kaimiņvalstīm un reģionālajiem partneriem;

| D. | tā kā Savienībai, izmantojot vispārēju noteikumos un vērtībās balstītu pieeju krīžu pārvaldībai gan Savienības iekšienē, gan ārpus tās, ir jārisina drošības problēmu galvenie cēloņi, proti, nemieri un bruņoti konflikti kaimiņreģionos, migrācija, iedzīvotāju iespēju iegūt iztikas līdzekļus iznīcināšana, ko veic valsts un nevalstiskie dalībnieki, valsts varas un reģionālās kārtības sabrukums, ieskaitot klimata pārmaiņu un nabadzības rezultātā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Savienībai, izmantojot vispārēju noteikumos un vērtībās balstītu pieeju krīžu pārvaldībai gan Savienības iekšienē, gan ārpus tās, ir jārisina drošības problēmu galvenie cēloņi, proti, nemieri un bruņoti konflikti kaimiņreģionos, migrācija, iedzīvotāju iespēju iegūt iztikas līdzekļus iznīcināšana, ko veic valsts un nevalstiskie dalībnieki, valsts varas un reģionālās kārtības sabrukums, ieskaitot klimata pārmaiņu un nabadzības rezultātā;

| E. | tā kā satelītu spējas varētu izmantot, lai labāk novērtētu un identificētu nelegālo imigrantu plūsmu un viņu maršrutus un, no Ziemeļāfrikas nākošo imigrantu gadījumā, apzinātu vietas, kur viņi iekāpj kuģos, lai ātrāk varētu iejaukties un izglābtu vairāk dzīvību; |
| --- | --- |

E.

tā kā satelītu spējas varētu izmantot, lai labāk novērtētu un identificētu nelegālo imigrantu plūsmu un viņu maršrutus un, no Ziemeļāfrikas nākošo imigrantu gadījumā, apzinātu vietas, kur viņi iekāpj kuģos, lai ātrāk varētu iejaukties un izglābtu vairāk dzīvību;

| F. | tā kā 2015. gada jūnija Eiropadome, kurā uzmanību pievērsa aizsardzībai, prasīja rosināt plašāku un sistemātiskāku Eiropas līmeņa sadarbību aizsardzības jomā, lai nodrošinātu pamatspējas, tostarp saskaņoti un efektīvi izmantojot ES fondus un esošās ES spējas; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2015. gada jūnija Eiropadome, kurā uzmanību pievērsa aizsardzībai, prasīja rosināt plašāku un sistemātiskāku Eiropas līmeņa sadarbību aizsardzības jomā, lai nodrošinātu pamatspējas, tostarp saskaņoti un efektīvi izmantojot ES fondus un esošās ES spējas;

| G. | tā kā kosmosa politika ir būtisks tās stratēģiskās autonomijas komponents, kur ES ir jāattīsta, lai pasargātu sensitīvas tehnoloģiskās un rūpnieciskās spējas un neatkarīgas spējas veikt novērtējumu; |
| --- | --- |

G.

tā kā kosmosa politika ir būtisks tās stratēģiskās autonomijas komponents, kur ES ir jāattīsta, lai pasargātu sensitīvas tehnoloģiskās un rūpnieciskās spējas un neatkarīgas spējas veikt novērtējumu;

| H. | tā kā spējas kosmosa izmantošanā Eiropas drošības un aizsardzības jomā ir būtiskas un dažos gadījumos pat izšķirīgi svarīgas dažādās situācijās — no ikdienas lietošanas miera laikā līdz krīžu pārvaldībai un akūtākām drošības problēmām, to skaitā pilna mēroga karadarbībai; tā kā šādu spēju attīstīšana ir ilgtermiņa pasākums; tā kā nākotnes spēju veidošana ir jāplāno jau šobrīd; |
| --- | --- |

H.

tā kā spējas kosmosa izmantošanā Eiropas drošības un aizsardzības jomā ir būtiskas un dažos gadījumos pat izšķirīgi svarīgas dažādās situācijās — no ikdienas lietošanas miera laikā līdz krīžu pārvaldībai un akūtākām drošības problēmām, to skaitā pilna mēroga karadarbībai; tā kā šādu spēju attīstīšana ir ilgtermiņa pasākums; tā kā nākotnes spēju veidošana ir jāplāno jau šobrīd;

| I. | tā kā kosmosa tehnoloģiju izplatīšana un sabiedrību pieaugošā atkarība no satelītiem palielina konkurenci par kosmosa resursiem (ceļi, frekvences) un padara satelītus par kritiski svarīgu infrastruktūru; tā kā vairāku dalībnieku īstenota pretsatelītu (ASAT) tehnoloģiju, tostarp orbītā izvietojamu ieroču spēju, izstrāde norāda uz kosmosa telpas militarizāciju; |
| --- | --- |

I.

tā kā kosmosa tehnoloģiju izplatīšana un sabiedrību pieaugošā atkarība no satelītiem palielina konkurenci par kosmosa resursiem (ceļi, frekvences) un padara satelītus par kritiski svarīgu infrastruktūru; tā kā vairāku dalībnieku īstenota pretsatelītu (ASAT) tehnoloģiju, tostarp orbītā izvietojamu ieroču spēju, izstrāde norāda uz kosmosa telpas militarizāciju;

| J. | tā kā aizsardzības un drošības jomā Savienība cita starpā varētu rīkoties ar tādu iestāžu starpniecību kā Eiropas Aizsardzības aģentūra un Eiropas Savienības Satelītcentrs; |
| --- | --- |

J.

tā kā aizsardzības un drošības jomā Savienība cita starpā varētu rīkoties ar tādu iestāžu starpniecību kā Eiropas Aizsardzības aģentūra un Eiropas Savienības Satelītcentrs;

| K. | tā kā Eiropas kosmosa resursi ir attīstīti pēdējos piecos gadu desmitos, pateicoties valstu kosmosa aģentūru un vēlāk arī Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) koordinētajiem centieniem; tā kā Kosmosa līgums — starptautisko kosmosa tiesību pamata tiesiskais regulējums — stājās spēkā 1967. gada oktobrī; |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas kosmosa resursi ir attīstīti pēdējos piecos gadu desmitos, pateicoties valstu kosmosa aģentūru un vēlāk arī Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) koordinētajiem centieniem; tā kā Kosmosa līgums — starptautisko kosmosa tiesību pamata tiesiskais regulējums — stājās spēkā 1967. gada oktobrī;

| L. | tā kā drošības un aizsardzības vajadzībām paredzētu kosmosa izmantošanas spēju attīstīšanai un saglabāšanai ir nepieciešama efektīva dalībvalstu sadarbība un sinerģija savā starpā un ar Eiropas un starptautiskajām iestādēm; |
| --- | --- |

L.

tā kā drošības un aizsardzības vajadzībām paredzētu kosmosa izmantošanas spēju attīstīšanai un saglabāšanai ir nepieciešama efektīva dalībvalstu sadarbība un sinerģija savā starpā un ar Eiropas un starptautiskajām iestādēm;

| M. | tā kā ES kosmosa spējām vajadzētu būt saderīgām ar NATO un ASV spējām, lai krīzes gadījumā tās pilnībā varētu izmantot kā tīklu; |
| --- | --- |

M.

tā kā ES kosmosa spējām vajadzētu būt saderīgām ar NATO un ASV spējām, lai krīzes gadījumā tās pilnībā varētu izmantot kā tīklu;

| N. | tā kā pētniecība un izstrāde kosmosa tehnoloģijā ir nozare ar augstu ieguldījumu atdevi, kas arī ražo kvalitatīvus programmatūras un aparatūras blakusproduktus ar dažādiem komerciāliem lietojuma veidiem, |
| --- | --- |

N.

tā kā pētniecība un izstrāde kosmosa tehnoloģijā ir nozare ar augstu ieguldījumu atdevi, kas arī ražo kvalitatīvus programmatūras un aparatūras blakusproduktus ar dažādiem komerciāliem lietojuma veidiem,

| 1. | uzskata, ka cita starpā ar kosmosu saistītajām spējām un pakalpojumiem ir svarīga nozīme Eiropas drošībā un aizsardzībā; ir pārliecināts, ka pašreizējās un turpmākās ar kosmosu saistītās spējas un pakalpojumi uzlabos dalībvalstu un Savienības divējāda lietojuma operatīvās spējas kopējās drošības un aizsardzības politikas un citu ES politikas virzienu īstenošanā tādās jomās kā ārējā darbība, robežu pārvaldība, jūras drošība, lauksaimniecība, vide, rīcība klimata politikas jomā, energoapgādes drošība, katastrofu pārvarēšana, humānā palīdzība un transports; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka cita starpā ar kosmosu saistītajām spējām un pakalpojumiem ir svarīga nozīme Eiropas drošībā un aizsardzībā; ir pārliecināts, ka pašreizējās un turpmākās ar kosmosu saistītās spējas un pakalpojumi uzlabos dalībvalstu un Savienības divējāda lietojuma operatīvās spējas kopējās drošības un aizsardzības politikas un citu ES politikas virzienu īstenošanā tādās jomās kā ārējā darbība, robežu pārvaldība, jūras drošība, lauksaimniecība, vide, rīcība klimata politikas jomā, energoapgādes drošība, katastrofu pārvarēšana, humānā palīdzība un transports;

| 2. | uzskata, ka ir jāturpina īstenot KDAP; atkārtoti apstiprina to, ka ir jāpalielina KDAP efektivitāte, redzamība un ietekme; atkārtoti apstiprina to, ka kosmosa politika ir svarīga KDAP un rada tai pievienoto vērtību; uzskata, ka kosmosa jautājumi turpmāk būtu jāiekļauj Savienības politikas jomās (piemēram, iekšējās drošības, transporta, kosmosa, enerģijas, pētniecības politikā) un ka sinerģijas ar kosmosa nozari būtu jāpastiprina un jāizmanto vairāk; uzsver, ka ir būtiski svarīgi izmantot kosmosa spējas karā pret terorismu un teroristu organizācijām, respektīvi, spējas atrast un uzraudzīt viņu mācību nometnes; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka ir jāturpina īstenot KDAP; atkārtoti apstiprina to, ka ir jāpalielina KDAP efektivitāte, redzamība un ietekme; atkārtoti apstiprina to, ka kosmosa politika ir svarīga KDAP un rada tai pievienoto vērtību; uzskata, ka kosmosa jautājumi turpmāk būtu jāiekļauj Savienības politikas jomās (piemēram, iekšējās drošības, transporta, kosmosa, enerģijas, pētniecības politikā) un ka sinerģijas ar kosmosa nozari būtu jāpastiprina un jāizmanto vairāk; uzsver, ka ir būtiski svarīgi izmantot kosmosa spējas karā pret terorismu un teroristu organizācijām, respektīvi, spējas atrast un uzraudzīt viņu mācību nometnes;

| 3. | uzskata, ka valstu valdībām un Savienībai vajadzētu uzlabot kosmosā balstīto satelītsakaru, kosmosa situācijas apzināšanās, precīzās navigācijas un Zemes novērošanas spēju pieejamību un nodrošināt Eiropas neatkarību attiecībā uz būtiski svarīgām kosmosa tehnoloģijām un piekļuvi kosmosam; uzskata, ka jo īpaši kosmosa situācijas apzināšanās arī turpmāk būs svarīga militārās un civilās lietās; uzsver apņemšanos nepieļaut kosmosa militarizēšanu; atzīst, ka šā mērķa sasniegšanai ir nepieciešami pietiekami finansiāli ieguldījumi; šajā sakarā mudina Komisiju un dalībvalstis garantēt ES autonomiju attiecībā uz kosmosa konstrukcijām, vienlaikus paredzot šim nolūkam nepieciešamos resursus; uzskata, ka šis mērķis ir būtiski svarīgs civilajām darbībām (tiek lēsts, ka 6–7 % IKP Rietumvalstīs ir atkarīgi no satelītu pozicionēšanas un navigācijas tehnoloģijām) un drošībai un aizsardzībai; uzskata, ka sadarbība būtu jāuzsāk starpvaldību līmenī un ar EKA starpniecību; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka valstu valdībām un Savienībai vajadzētu uzlabot kosmosā balstīto satelītsakaru, kosmosa situācijas apzināšanās, precīzās navigācijas un Zemes novērošanas spēju pieejamību un nodrošināt Eiropas neatkarību attiecībā uz būtiski svarīgām kosmosa tehnoloģijām un piekļuvi kosmosam; uzskata, ka jo īpaši kosmosa situācijas apzināšanās arī turpmāk būs svarīga militārās un civilās lietās; uzsver apņemšanos nepieļaut kosmosa militarizēšanu; atzīst, ka šā mērķa sasniegšanai ir nepieciešami pietiekami finansiāli ieguldījumi; šajā sakarā mudina Komisiju un dalībvalstis garantēt ES autonomiju attiecībā uz kosmosa konstrukcijām, vienlaikus paredzot šim nolūkam nepieciešamos resursus; uzskata, ka šis mērķis ir būtiski svarīgs civilajām darbībām (tiek lēsts, ka 6–7 % IKP Rietumvalstīs ir atkarīgi no satelītu pozicionēšanas un navigācijas tehnoloģijām) un drošībai un aizsardzībai; uzskata, ka sadarbība būtu jāuzsāk starpvaldību līmenī un ar EKA starpniecību;

| 4. | uzsver Copernicus programmas drošības dimensiju, jo īpaši pielietojumus krīžu novēršanai un reaģēšanai uz tām, humānajai palīdzībai un sadarbībai humānās palīdzības jomā, konfliktu novēršanai, iekļaujot atbilstības starptautiskiem līgumiem novērošanu un kuģošanas uzraudzību; mudina augsto pārstāvi, Komisiju un dalībvalstis stiprināt kosmosa spēju konfliktu novēršanas mērķi; |
| --- | --- |

4.

uzsver Copernicus programmas drošības dimensiju, jo īpaši pielietojumus krīžu novēršanai un reaģēšanai uz tām, humānajai palīdzībai un sadarbībai humānās palīdzības jomā, konfliktu novēršanai, iekļaujot atbilstības starptautiskiem līgumiem novērošanu un kuģošanas uzraudzību; mudina augsto pārstāvi, Komisiju un dalībvalstis stiprināt kosmosa spēju konfliktu novēršanas mērķi;

| 5. | uzsver, ka ES kosmosa politika saskaņā ar LESD 189. pantu veicina zinātnes un tehnikas progresu, rūpniecības konkurētspēju un ES politikas virzienu, tostarp drošības un aizsardzības politikas, īstenošanu; atgādina, ka abas ES pamatprogrammas — Galileo un Copernicus — ir civilā pakļautībā esošas civilas programmas un ka programmu Galileo un Copernicus īstenošana ir bijusi iespējama un tās ir guvušas panākumus tāpēc, ka tās ir Eiropas līmeņa programmas; mudina Padomi, PV/AP un Komisiju nodrošināt to, ka Eiropas kosmosa programmas attīsta ar kosmosu saistītas civilās spējas un pakalpojumus, kas ir relevanti arī Eiropas drošības un aizsardzības vajadzībām, jo īpaši, piešķirot pietiekamus līdzekļus pētniecībai; uzskata, ka kosmosa spēju divējādā lietojuma iespējas ir būtiskas, jo tās sniedz iespēju visefektīvāk izmantot resursus; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka ES kosmosa politika saskaņā ar LESD 189. pantu veicina zinātnes un tehnikas progresu, rūpniecības konkurētspēju un ES politikas virzienu, tostarp drošības un aizsardzības politikas, īstenošanu; atgādina, ka abas ES pamatprogrammas — Galileo un Copernicus — ir civilā pakļautībā esošas civilas programmas un ka programmu Galileo un Copernicus īstenošana ir bijusi iespējama un tās ir guvušas panākumus tāpēc, ka tās ir Eiropas līmeņa programmas; mudina Padomi, PV/AP un Komisiju nodrošināt to, ka Eiropas kosmosa programmas attīsta ar kosmosu saistītas civilās spējas un pakalpojumus, kas ir relevanti arī Eiropas drošības un aizsardzības vajadzībām, jo īpaši, piešķirot pietiekamus līdzekļus pētniecībai; uzskata, ka kosmosa spēju divējādā lietojuma iespējas ir būtiskas, jo tās sniedz iespēju visefektīvāk izmantot resursus;

| 6. | uzsver, ka kosmosa programmas sniedz ar drošību un aizsardzību saistītas priekšrocības, kas tehnoloģiskajā ziņā ir saistītas ar priekšrocībām civilajā jomā, un šajā saistībā uzsver programmu Galileo un Copernicus divējādā lietojuma piedāvātās iespējas; uzskata, ka šīs iespējas būtu pilnībā jāattīsta minēto programmu turpmākajos attīstības posmos, tostarp, piemēram, nodrošinot precizitātes, šifrēšanas, nepārtrauktības un integritātes uzlabojumus (Galileo); uzsver, ka augstas izšķirtspējas Zemes novērošanas datu un pozicionēšanas sistēmas ir noderīgas gan civilajā, gan drošības jomā, piemēram, katastrofu pārvarēšanas, humanitāro darbību, bēgļiem sniegtas palīdzības, jūras novērošanas, globālās sasilšanas, energoapgādes drošības un pasaules pārtikas nodrošinājuma jomās, kā arī globālo dabas katastrofu, jo īpaši sausuma, zemestrīču, plūdu un mežu ugunsgrēku, atklāšanā un reaģēšanā uz tām; norāda uz vajadzību uzlabot bezpilota lidaparātu un satelītu sasaisti; prasa vidusposma pārskatā paredzēt visu satelītu sistēmu turpmākai attīstībai pietiekamu finansējumu; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka kosmosa programmas sniedz ar drošību un aizsardzību saistītas priekšrocības, kas tehnoloģiskajā ziņā ir saistītas ar priekšrocībām civilajā jomā, un šajā saistībā uzsver programmu Galileo un Copernicus divējādā lietojuma piedāvātās iespējas; uzskata, ka šīs iespējas būtu pilnībā jāattīsta minēto programmu turpmākajos attīstības posmos, tostarp, piemēram, nodrošinot precizitātes, šifrēšanas, nepārtrauktības un integritātes uzlabojumus (Galileo); uzsver, ka augstas izšķirtspējas Zemes novērošanas datu un pozicionēšanas sistēmas ir noderīgas gan civilajā, gan drošības jomā, piemēram, katastrofu pārvarēšanas, humanitāro darbību, bēgļiem sniegtas palīdzības, jūras novērošanas, globālās sasilšanas, energoapgādes drošības un pasaules pārtikas nodrošinājuma jomās, kā arī globālo dabas katastrofu, jo īpaši sausuma, zemestrīču, plūdu un mežu ugunsgrēku, atklāšanā un reaģēšanā uz tām; norāda uz vajadzību uzlabot bezpilota lidaparātu un satelītu sasaisti; prasa vidusposma pārskatā paredzēt visu satelītu sistēmu turpmākai attīstībai pietiekamu finansējumu;

| 7. | uzskata, ka ir vajadzīga holistiska, integrēta un ilgtermiņa pieeja kosmosa nozarei ES līmenī; ir pārliecināts, ka kosmosa nozarei vajadzētu būt minētai jaunajā ES globālajā ārpolitikā un drošības politikas stratēģijā, ņemot vērā pašreizējo divējāda lietojuma kosmosa programmu izstrādi ES un vajadzību turpmāk veidot ES civilās kosmosa programmas, kuras varētu izmantot gan civilās drošības, gan aizsardzības vajadzībām; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka ir vajadzīga holistiska, integrēta un ilgtermiņa pieeja kosmosa nozarei ES līmenī; ir pārliecināts, ka kosmosa nozarei vajadzētu būt minētai jaunajā ES globālajā ārpolitikā un drošības politikas stratēģijā, ņemot vērā pašreizējo divējāda lietojuma kosmosa programmu izstrādi ES un vajadzību turpmāk veidot ES civilās kosmosa programmas, kuras varētu izmantot gan civilās drošības, gan aizsardzības vajadzībām;

| 8. | atzinīgi vērtē ES finansēto daudzpusējo iniciatīvu, kuras mērķis ir izstrādāt starptautisku rīcības kodeksu darbībām kosmosā, kas būtu viens no veidiem, kā ieviest uzvedības standartus kosmosā, jo tā mērķis ir panākt lielāku drošumu, drošību un ilgtspēju kosmosā, uzsverot, ka darbības kosmosā jāveic ļoti piesardzīgi, ar pienācīgu rūpību un atbilstīgu pārredzamību, tā veicinot to dalībnieku savstarpēju uzticēšanos, kas veic darbības kosmosā; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē ES finansēto daudzpusējo iniciatīvu, kuras mērķis ir izstrādāt starptautisku rīcības kodeksu darbībām kosmosā, kas būtu viens no veidiem, kā ieviest uzvedības standartus kosmosā, jo tā mērķis ir panākt lielāku drošumu, drošību un ilgtspēju kosmosā, uzsverot, ka darbības kosmosā jāveic ļoti piesardzīgi, ar pienācīgu rūpību un atbilstīgu pārredzamību, tā veicinot to dalībnieku savstarpēju uzticēšanos, kas veic darbības kosmosā;

| 9. | prasa Komisijai ātri noteikt ES vajadzības attiecībā uz kosmosa politikas iespējamo devumu KDAP visos galvenajos aspektos: palaišanā, pozicionēšanā, attēlu ieguvē, komunikācijā, kosmisko laikapstākļu jautājumā, kosmosa atkritumu jautājumā, bloķēšanā, elektroniskā maldināšanā un citu starptautisku apdraudējumu jautājumā, drošības uz zemes segmentā; uzskata, ka pašreiz izmantoto Eiropas sistēmu turpmākie ar kosmosu saistītie parametri būtu jānosaka atbilstīgi KDAP prasībām un tajos jāiekļauj visi iepriekšminētie saistītie aspekti; |
| --- | --- |

9.

prasa Komisijai ātri noteikt ES vajadzības attiecībā uz kosmosa politikas iespējamo devumu KDAP visos galvenajos aspektos: palaišanā, pozicionēšanā, attēlu ieguvē, komunikācijā, kosmisko laikapstākļu jautājumā, kosmosa atkritumu jautājumā, bloķēšanā, elektroniskā maldināšanā un citu starptautisku apdraudējumu jautājumā, drošības uz zemes segmentā; uzskata, ka pašreiz izmantoto Eiropas sistēmu turpmākie ar kosmosu saistītie parametri būtu jānosaka atbilstīgi KDAP prasībām un tajos jāiekļauj visi iepriekšminētie saistītie aspekti;

| 10. | prasa definēt nepieciešamās prasības turpmākām — privātām vai publiskām — sistēmām, kas veicina dzīvības drošības pakalpojumu sniegšanu (piemēram, pozicionēšanā, gaisa satiksmes pārvaldībā (ATM)), attiecībā uz iespējamiem uzbrukumiem drošībai (bloķēšanu, elektronisku maldināšanu, kiberuzbrukumiem, kosmiskajiem laikapstākļiem un kosmosa atkritumiem); uzskata, ka šādām drošības prasībām vajadzētu būt sertificējamām un tās vajadzētu uzraudzīt Eiropas līmeņa struktūrai (piemēram, EASA); |
| --- | --- |

10.

prasa definēt nepieciešamās prasības turpmākām — privātām vai publiskām — sistēmām, kas veicina dzīvības drošības pakalpojumu sniegšanu (piemēram, pozicionēšanā, gaisa satiksmes pārvaldībā (ATM)), attiecībā uz iespējamiem uzbrukumiem drošībai (bloķēšanu, elektronisku maldināšanu, kiberuzbrukumiem, kosmiskajiem laikapstākļiem un kosmosa atkritumiem); uzskata, ka šādām drošības prasībām vajadzētu būt sertificējamām un tās vajadzētu uzraudzīt Eiropas līmeņa struktūrai (piemēram, EASA);

| 11. | šajā sakarā uzsver, ka, attīstot Eiropas kosmosa iespējas Eiropas drošības un aizsardzības nolūkos, būtu jāievēro divi svarīgi stratēģiski mērķi: planētas drošība, izmantojot orbītā esošās tehnoloģiskās kosmosa sistēmas, kas ir izstrādātas Zemes virsmas novērošanai vai pozicionēšanas, navigācijas un laika sinhronizācijas informācijas sniegšanai, un kosmosa drošība, t. i., drošība orbitālajā telpā un kosmosā, izmantojot uz Zemes un orbītā izvietotas kosmosa situācijas apzināšanās sistēmas; |
| --- | --- |

11.

šajā sakarā uzsver, ka, attīstot Eiropas kosmosa iespējas Eiropas drošības un aizsardzības nolūkos, būtu jāievēro divi svarīgi stratēģiski mērķi: planētas drošība, izmantojot orbītā esošās tehnoloģiskās kosmosa sistēmas, kas ir izstrādātas Zemes virsmas novērošanai vai pozicionēšanas, navigācijas un laika sinhronizācijas informācijas sniegšanai, un kosmosa drošība, t. i., drošība orbitālajā telpā un kosmosā, izmantojot uz Zemes un orbītā izvietotas kosmosa situācijas apzināšanās sistēmas;

| 12. | apzinās briesmas, ko Eiropas kosmosa programmām, rada kiberkarš un hibrīddraudi, ņemot vērā to, ka elektroniska maldināšana vai bloķēšana var traucēt militārām misijām vai radīt tālejošas sekas ikdienas dzīvei uz Zemes; uzskata, ka kiberdrošības panākšanai ir jāveido kopīga ES, dalībvalstu, uzņēmumu un interneta speciālistu pieeja; tādēļ aicina Komisiju savās kiberdrošības programmās iekļaut kosmosa programmas; |
| --- | --- |

12.

apzinās briesmas, ko Eiropas kosmosa programmām, rada kiberkarš un hibrīddraudi, ņemot vērā to, ka elektroniska maldināšana vai bloķēšana var traucēt militārām misijām vai radīt tālejošas sekas ikdienas dzīvei uz Zemes; uzskata, ka kiberdrošības panākšanai ir jāveido kopīga ES, dalībvalstu, uzņēmumu un interneta speciālistu pieeja; tādēļ aicina Komisiju savās kiberdrošības programmās iekļaut kosmosa programmas;

| 13. | uzskata — lai spētu ātri paredzēt dažādu lietojumprogrammu (piemēram, gaisa satiksmes pārvaldības jomā) darbības pārtraukumus, būtu jāuzlabo koordinācija starp kosmosa sistēmām, ko dažādas dalībvalstis nesaskaņoti izvērš dažādu nacionālo vajadzību nolūkos; |
| --- | --- |

13.

uzskata — lai spētu ātri paredzēt dažādu lietojumprogrammu (piemēram, gaisa satiksmes pārvaldības jomā) darbības pārtraukumus, būtu jāuzlabo koordinācija starp kosmosa sistēmām, ko dažādas dalībvalstis nesaskaņoti izvērš dažādu nacionālo vajadzību nolūkos;

| 14. | uzsver, ka Eiropas kosmosa apgūšanas spēju un kosmosa pakalpojumu uzlabošanai izšķirīgi svarīga ir Komisijas, Eiropas Ārējās darbības dienesta, GNSS aģentūras, Eiropas Aizsardzības aģentūras, Eiropas Kosmosa aģentūras un dalībvalstu sadarbība; uzskata, ka Savienībai, respektīvi, PV/AP būtu jākoordinē, jāveicina un jāatbalsta šāda sadarbība kosmosa drošības un aizsardzības jomā ar īpaša operatīvās koordinācijas centra starpniecību; pauž savu pārliecību, ka Eiropas Kosmosa aģentūrai būtu jāieņem svarīga loma vienotas Eiropas kosmosa politikas, tostarp drošības un aizsardzības politikas, definēšanā un īstenošanā; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka Eiropas kosmosa apgūšanas spēju un kosmosa pakalpojumu uzlabošanai izšķirīgi svarīga ir Komisijas, Eiropas Ārējās darbības dienesta, GNSS aģentūras, Eiropas Aizsardzības aģentūras, Eiropas Kosmosa aģentūras un dalībvalstu sadarbība; uzskata, ka Savienībai, respektīvi, PV/AP būtu jākoordinē, jāveicina un jāatbalsta šāda sadarbība kosmosa drošības un aizsardzības jomā ar īpaša operatīvās koordinācijas centra starpniecību; pauž savu pārliecību, ka Eiropas Kosmosa aģentūrai būtu jāieņem svarīga loma vienotas Eiropas kosmosa politikas, tostarp drošības un aizsardzības politikas, definēšanā un īstenošanā;

| 15. | aicina Eiropas Komisiju iepazīstināt ar rezultātiem, kas kosmosa jomā gūti izveidotajā Eiropas sadarbības sistēmā drošības un aizsardzības pētījumiem, un lūdz sniegt ieteikumus tās turpmākai attīstīšanai; aicina Komisiju skaidrot, kā programmā “Apvārsnis 2020” īstenotie civili militārie pētījumi kosmosa spēju jomā ir palīdzējuši īstenot kopējo drošības un aizsardzības politiku; |
| --- | --- |

15.

aicina Eiropas Komisiju iepazīstināt ar rezultātiem, kas kosmosa jomā gūti izveidotajā Eiropas sadarbības sistēmā drošības un aizsardzības pētījumiem, un lūdz sniegt ieteikumus tās turpmākai attīstīšanai; aicina Komisiju skaidrot, kā programmā “Apvārsnis 2020” īstenotie civili militārie pētījumi kosmosa spēju jomā ir palīdzējuši īstenot kopējo drošības un aizsardzības politiku;

| 16. | atzinīgi vērtē kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības atbalsta sistēmu; aicina Komisiju informēt Parlamentu par sistēmas īstenošanu un tās ietekmi uz drošību un aizsardzību; aicina Komisiju izveidot īstenošanas ceļvedi, kurā būtu definēta plānotā sistēmas struktūra; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības atbalsta sistēmu; aicina Komisiju informēt Parlamentu par sistēmas īstenošanu un tās ietekmi uz drošību un aizsardzību; aicina Komisiju izveidot īstenošanas ceļvedi, kurā būtu definēta plānotā sistēmas struktūra;

| 17. | uzsver to, ka ir stratēģiski svarīgi stimulēt kosmosa jomas inovācijas un pētniecību drošības un aizsardzības vajadzībām; atzīst to, ka ievērojams potenciāls piemīt tādām svarīgām kosmosa tehnoloģijām kā Eiropas Datu pārraides sistēma, kas ļauj veikt nepārtrauktu Zemes novērošanu reāllaikā, nanosatelītu megakonstelāciju izvietošanu un, visbeidzot, reaģētspējīgas kosmosa nozares kapacitātes palielināšanu; uzsver nepieciešamību pēc inovatīvām lielo datu tehnoloģijām, lai pilnībā izmantotu kosmosa datu potenciālu drošības un aizsardzības vajadzībām; aicina Komisiju iekļaut šīs tehnoloģijas savā Eiropas Kosmosa stratēģijā; |
| --- | --- |

17.

uzsver to, ka ir stratēģiski svarīgi stimulēt kosmosa jomas inovācijas un pētniecību drošības un aizsardzības vajadzībām; atzīst to, ka ievērojams potenciāls piemīt tādām svarīgām kosmosa tehnoloģijām kā Eiropas Datu pārraides sistēma, kas ļauj veikt nepārtrauktu Zemes novērošanu reāllaikā, nanosatelītu megakonstelāciju izvietošanu un, visbeidzot, reaģētspējīgas kosmosa nozares kapacitātes palielināšanu; uzsver nepieciešamību pēc inovatīvām lielo datu tehnoloģijām, lai pilnībā izmantotu kosmosa datu potenciālu drošības un aizsardzības vajadzībām; aicina Komisiju iekļaut šīs tehnoloģijas savā Eiropas Kosmosa stratēģijā;

| 18. | aicina attīstīt ES dažādās diplomātiskās iniciatīvas kosmosa jautājumos gan divpusējā, gan daudzpusējā kontekstā, lai palīdzētu attīstīt kosmosa institucionalizāciju, palielināt pārredzamību un paplašināt uzticības veicināšanas pasākumus; uzsver vajadzību intensificēt darbu pie starptautiska rīcības kodeksa darbībām kosmosā veicināšanas; mudina EĀDD apsvērt kosmosa komponentu sarunās par citām jomām; |
| --- | --- |

18.

aicina attīstīt ES dažādās diplomātiskās iniciatīvas kosmosa jautājumos gan divpusējā, gan daudzpusējā kontekstā, lai palīdzētu attīstīt kosmosa institucionalizāciju, palielināt pārredzamību un paplašināt uzticības veicināšanas pasākumus; uzsver vajadzību intensificēt darbu pie starptautiska rīcības kodeksa darbībām kosmosā veicināšanas; mudina EĀDD apsvērt kosmosa komponentu sarunās par citām jomām;

| 19. | mudina dalībvalstis īstenot un pabeigt kopīgas programmas un ierosmes aizsardzības un drošības jomā, piemēram, uzraudzībai, izpētei un novērošanai izveidoto daudznacionālo satelītnovērošanas sistēmu, valdības satelītsakaru (GOVSATCOM) un kosmosa novērošanas un uzraudzības (SST) programmas, apvienot un koplietot resursus aizsardzības un drošības jomā, un pauž atbalstu šādām programmām un ierosmēm; |
| --- | --- |

19.

mudina dalībvalstis īstenot un pabeigt kopīgas programmas un ierosmes aizsardzības un drošības jomā, piemēram, uzraudzībai, izpētei un novērošanai izveidoto daudznacionālo satelītnovērošanas sistēmu, valdības satelītsakaru (GOVSATCOM) un kosmosa novērošanas un uzraudzības (SST) programmas, apvienot un koplietot resursus aizsardzības un drošības jomā, un pauž atbalstu šādām programmām un ierosmēm;

| 20. | atzinīgi vērtē EAA un EKA pašlaik īstenoto valdības satelītsakaru projektu (GovSatcom), kas ir viena no 2013. gada decembrī Eiropadomes nosauktajām EAA pamatprogrammām; šajā sakarā aicina iesaistītās puses izveidot pastāvīgu programmu un izmantot EAA Eiropas pievienoto vērtību arī militārajiem satelītsakariem; atzinīgi vērtē DESIRE I projekta sekmīgo pabeigšanu un DESIRE II demonstrējuma projekta uzsākšanu, kas paredzēts tam, lai EAA un EKA nenošķirtā gaisa telpā turpmāk izmantotu tālvadības gaisa kuģu sistēmas (RPAS); |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē EAA un EKA pašlaik īstenoto valdības satelītsakaru projektu (GovSatcom), kas ir viena no 2013. gada decembrī Eiropadomes nosauktajām EAA pamatprogrammām; šajā sakarā aicina iesaistītās puses izveidot pastāvīgu programmu un izmantot EAA Eiropas pievienoto vērtību arī militārajiem satelītsakariem; atzinīgi vērtē DESIRE I projekta sekmīgo pabeigšanu un DESIRE II demonstrējuma projekta uzsākšanu, kas paredzēts tam, lai EAA un EKA nenošķirtā gaisa telpā turpmāk izmantotu tālvadības gaisa kuģu sistēmas (RPAS);

| 21. | uzskata, ka ES un ASV sadarbība pie turpmākām drošības un aizsardzības vajadzībām paredzētām ar kosmosu saistītām spējām un pakalpojumiem būtu abpusēji izdevīga; uzskata, ka ES un ASV sadarbība ir efektīvāka un saderīgāka, ja abas puses ir vienā līmenī tehnoloģiju un spēju ziņā; aicina Komisiju konstatēt un novērst jebkuru šādu iespējamu tehnoloģisko plaisu; pieņem zināšanai pie ASV trešās militārās konkurences stratēģijas paveikto darbu; mudina Savienību to ņemt vērā, izstrādājot pašai savu globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju, un šajā stratēģijā iekļaut drošības un aizsardzības vajadzībām paredzētas ar kosmosu saistītas spējas; uzskata, ka vajadzības gadījumā varētu izmantot jau esošās divpusējās attiecības starp dalībvalstīm un ASV; aicina PV/AP apspriest stratēģisko pieeju ar aizsardzības ministriem un informēt Parlamentu par šo debašu norisi; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka ES un ASV sadarbība pie turpmākām drošības un aizsardzības vajadzībām paredzētām ar kosmosu saistītām spējām un pakalpojumiem būtu abpusēji izdevīga; uzskata, ka ES un ASV sadarbība ir efektīvāka un saderīgāka, ja abas puses ir vienā līmenī tehnoloģiju un spēju ziņā; aicina Komisiju konstatēt un novērst jebkuru šādu iespējamu tehnoloģisko plaisu; pieņem zināšanai pie ASV trešās militārās konkurences stratēģijas paveikto darbu; mudina Savienību to ņemt vērā, izstrādājot pašai savu globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju, un šajā stratēģijā iekļaut drošības un aizsardzības vajadzībām paredzētas ar kosmosu saistītas spējas; uzskata, ka vajadzības gadījumā varētu izmantot jau esošās divpusējās attiecības starp dalībvalstīm un ASV; aicina PV/AP apspriest stratēģisko pieeju ar aizsardzības ministriem un informēt Parlamentu par šo debašu norisi;

| 22. | uzskata, ka ES būtu jāturpina veicināt starptautiska rīcības kodeksa kosmosā veiktām darbībām izveide, lai aizsargātu kosmosa infrastruktūru, vienlaikus nepieļaujot kosmosa telpas militarizāciju; uzskata — lai to panāktu, būtiski svarīga ir kosmosa situācijas apzināšanās (SSA) programmas izstrāde; aicina Savienību turpināt darbu šā mērķa sasniegšanai sadarbībā ar ANO Miera mērķiem paredzēta visuma telpas izmantojuma komiteju un citiem attiecīgiem partneriem; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka ES būtu jāturpina veicināt starptautiska rīcības kodeksa kosmosā veiktām darbībām izveide, lai aizsargātu kosmosa infrastruktūru, vienlaikus nepieļaujot kosmosa telpas militarizāciju; uzskata — lai to panāktu, būtiski svarīga ir kosmosa situācijas apzināšanās (SSA) programmas izstrāde; aicina Savienību turpināt darbu šā mērķa sasniegšanai sadarbībā ar ANO Miera mērķiem paredzēta visuma telpas izmantojuma komiteju un citiem attiecīgiem partneriem;

| 23. | atgādina par nepieciešamo ES un NATO ciešo sadarbību drošības un aizsardzības jomā; pauž savu pārliecību par to, ka ES un NATO sadarbībai ir jāaptver noturības veidošana, ko īstenotu abas struktūras kopā ar ES kaimiņvalstīm, kā arī ieguldījumi aizsardzībā; uzskata, ka sadarbība ar kosmosu saistītu spēju un pakalpojumu jomā varētu uzlabot abu minēto struktūru saderību; ir pārliecināts, ka tā arī nostiprinātu NATO lomu drošības un aizsardzības politikā un kolektīvajā aizsardzībā; |
| --- | --- |

23.

atgādina par nepieciešamo ES un NATO ciešo sadarbību drošības un aizsardzības jomā; pauž savu pārliecību par to, ka ES un NATO sadarbībai ir jāaptver noturības veidošana, ko īstenotu abas struktūras kopā ar ES kaimiņvalstīm, kā arī ieguldījumi aizsardzībā; uzskata, ka sadarbība ar kosmosu saistītu spēju un pakalpojumu jomā varētu uzlabot abu minēto struktūru saderību; ir pārliecināts, ka tā arī nostiprinātu NATO lomu drošības un aizsardzības politikā un kolektīvajā aizsardzībā;

| 24. | tomēr norāda, ka ES ir jāturpina mēģināt nodrošināt maksimālo iespējamo autonomijas pakāpi kosmosa un militārajā jomā; norāda, ka ilgtermiņā ES ir vajadzīgi pašai savi instrumenti, izveidojot aizsardzības savienību; |
| --- | --- |

24.

tomēr norāda, ka ES ir jāturpina mēģināt nodrošināt maksimālo iespējamo autonomijas pakāpi kosmosa un militārajā jomā; norāda, ka ilgtermiņā ES ir vajadzīgi pašai savi instrumenti, izveidojot aizsardzības savienību;

| 25. | uzskata, ka drošības un aizsardzības vajadzībām paredzēto ar kosmosu saistīto spēju un pakalpojumu aizsardzība pret kiberuzbrukumiem, fiziskiem apdraudējumiem, atkritumiem un citiem kaitējošas iejaukšanās veidiem, iespējams, varētu rosināt ES un NATO sadarbību, kuras rezultātā tiktu izveidota resursu aizsardzībai vajadzīgā tehnoloģiskā infrastruktūra, jo pretējā gadījumā Eiropas kosmosa infrastruktūrā ieguldītā nodokļu maksātāju nauda vairāku miljardu apmērā varētu tikt uzskatīta par izšķērdētu; atzīst, ka komerciālie satelītsakari un to arvien pieaugošā izmantošana militāriem un infrastruktūras mērķiem pakļauj tos uzbrukuma riskam; aicina PV/AP informēt Parlamentu par ES un NATO sadarbībā panākto progresu; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka drošības un aizsardzības vajadzībām paredzēto ar kosmosu saistīto spēju un pakalpojumu aizsardzība pret kiberuzbrukumiem, fiziskiem apdraudējumiem, atkritumiem un citiem kaitējošas iejaukšanās veidiem, iespējams, varētu rosināt ES un NATO sadarbību, kuras rezultātā tiktu izveidota resursu aizsardzībai vajadzīgā tehnoloģiskā infrastruktūra, jo pretējā gadījumā Eiropas kosmosa infrastruktūrā ieguldītā nodokļu maksātāju nauda vairāku miljardu apmērā varētu tikt uzskatīta par izšķērdētu; atzīst, ka komerciālie satelītsakari un to arvien pieaugošā izmantošana militāriem un infrastruktūras mērķiem pakļauj tos uzbrukuma riskam; aicina PV/AP informēt Parlamentu par ES un NATO sadarbībā panākto progresu;

| 26. | uzskata, ka ES civilās programmas kosmosa jomā nodrošina nozīmīgu spēju un pakalpojumu klāstu, ko varētu izmantot daudzās jomās, tostarp sistēmu Copernicus un Galileo attīstības nākamajos posmos; norāda uz vajadzību jau to plānošanas posmā apsvērt visus ar drošību un aizsardzību saistītās bažas; uzskata, ka kosmosa situācijas apzināšanās/kosmiskie laikapstākļi, satelītsakari, elektroniskā izlūkošana un agrīnā brīdināšana ir jomas, kuras varētu gūt labumu no papildu ES līmeņa sadarbības starp publisko un privāto sektoru, kā arī kosmosa, drošības un aizsardzības jomās darbojošos aģentūru pastāvīgiem ieguldījumiem un atbalsta šādām aģentūrām; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka ES civilās programmas kosmosa jomā nodrošina nozīmīgu spēju un pakalpojumu klāstu, ko varētu izmantot daudzās jomās, tostarp sistēmu Copernicus un Galileo attīstības nākamajos posmos; norāda uz vajadzību jau to plānošanas posmā apsvērt visus ar drošību un aizsardzību saistītās bažas; uzskata, ka kosmosa situācijas apzināšanās/kosmiskie laikapstākļi, satelītsakari, elektroniskā izlūkošana un agrīnā brīdināšana ir jomas, kuras varētu gūt labumu no papildu ES līmeņa sadarbības starp publisko un privāto sektoru, kā arī kosmosa, drošības un aizsardzības jomās darbojošos aģentūru pastāvīgiem ieguldījumiem un atbalsta šādām aģentūrām;

| 27. | norāda, cik svarīgs Galileo publiskais regulētais pakalpojums (PRS) ir militāro sistēmu navigācijā un vadībā; aicina augsto pārstāvi un ES dalībvalstis pastiprināt centienus attiecībā uz 1967. gada Kosmosa līguma iespējamu pārskatīšanu vai ierosināt jaunu tiesisko regulējumu, kurā būtu ņemts vērā kopš 1960. gadiem panāktais tehnoloģiskais progress un kura mērķis būtu novērst bruņošanos sacensību kosmosā; |
| --- | --- |

27.

norāda, cik svarīgs Galileo publiskais regulētais pakalpojums (PRS) ir militāro sistēmu navigācijā un vadībā; aicina augsto pārstāvi un ES dalībvalstis pastiprināt centienus attiecībā uz 1967. gada Kosmosa līguma iespējamu pārskatīšanu vai ierosināt jaunu tiesisko regulējumu, kurā būtu ņemts vērā kopš 1960. gadiem panāktais tehnoloģiskais progress un kura mērķis būtu novērst bruņošanos sacensību kosmosā;

| 28. | norāda — lai panākumus varētu gūt tādas ES kosmosa programmas, kurām ir tieša ietekme uz lietotājiem, piemēram, Galileo un Copernicus sniegtie pakalpojumi, izšķirīgi svarīga ir pārredzamība un iedarbīga Eiropas iedzīvotāju informētības vairošana par šo programmu lietojuma veidiem; uzskata, ka šīs programmas varētu izmantot, lai palielinātu stratēģiju izstrādes un operāciju efektivitāti KDAP īstenošanā; mudina apzināt un attīstīt nepieciešamās spējas saistībā ar drošību un aizsardzību sistēmu Galileo un Copernicus nākamajām paaudzēm; |
| --- | --- |

28.

norāda — lai panākumus varētu gūt tādas ES kosmosa programmas, kurām ir tieša ietekme uz lietotājiem, piemēram, Galileo un Copernicus sniegtie pakalpojumi, izšķirīgi svarīga ir pārredzamība un iedarbīga Eiropas iedzīvotāju informētības vairošana par šo programmu lietojuma veidiem; uzskata, ka šīs programmas varētu izmantot, lai palielinātu stratēģiju izstrādes un operāciju efektivitāti KDAP īstenošanā; mudina apzināt un attīstīt nepieciešamās spējas saistībā ar drošību un aizsardzību sistēmu Galileo un Copernicus nākamajām paaudzēm;

| 29. | norāda, ka pastāv Galileo programmas publisks regulēts pakalpojums (PRS), kas ir pieejams tikai valstu valdību pilnvarotiem lietotājiem un kas ir piemērots izmantošanai sensitīvos gadījumos, kad jānodrošina stabilitāte un pilnīga uzticamība; uzskata, ka PRS kapacitāte turpmākajos attīstības posmos būtu jāpilnveido, lai reaģētu uz jauniem apdraudējumiem; aicina Komisiju nodrošināt to, ka ekspluatācijas procedūras ir pēc iespējas efektīvas, jo īpaši krīzes gadījumā; uzsver nepieciešamību turpināt pilnveidot un sekmēt uz programmas Galileo piedāvātajām iespējām balstītas lietojumprogrammas, tostarp KDAP vajadzīgās programmas, lai maksimāli palielinātu sociāli ekonomiskos ieguvumus; turklāt atgādina par nepieciešamību stiprināt programmas Galileo infrastruktūras, tostarp zemes segmenta, drošību un aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm veikt nepieciešamos pasākumus šajā jautājumā; |
| --- | --- |

29.

norāda, ka pastāv Galileo programmas publisks regulēts pakalpojums (PRS), kas ir pieejams tikai valstu valdību pilnvarotiem lietotājiem un kas ir piemērots izmantošanai sensitīvos gadījumos, kad jānodrošina stabilitāte un pilnīga uzticamība; uzskata, ka PRS kapacitāte turpmākajos attīstības posmos būtu jāpilnveido, lai reaģētu uz jauniem apdraudējumiem; aicina Komisiju nodrošināt to, ka ekspluatācijas procedūras ir pēc iespējas efektīvas, jo īpaši krīzes gadījumā; uzsver nepieciešamību turpināt pilnveidot un sekmēt uz programmas Galileo piedāvātajām iespējām balstītas lietojumprogrammas, tostarp KDAP vajadzīgās programmas, lai maksimāli palielinātu sociāli ekonomiskos ieguvumus; turklāt atgādina par nepieciešamību stiprināt programmas Galileo infrastruktūras, tostarp zemes segmenta, drošību un aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm veikt nepieciešamos pasākumus šajā jautājumā;

| 30. | uzsver ES GNSS sistēmu augsto drošības līmeni; uzsver to, ka ir veiksmīgi izpildīti Eiropas GNSS aģentūrai uzticētie pienākumi, jo īpaši izmantojot Drošības akreditācijas valdi un Galileo Drošības uzraudzības centrus; šajā sakarībā aicina Eiropas GNSS aģentūras zinātību un drošības infrastruktūru izmantot arī programmas Copernicus vajadzībām; prasa šim jautājumam pievērsties, veicot programmas Galileo un Copernicus vidusposma pārskatīšanu; |
| --- | --- |

30.

uzsver ES GNSS sistēmu augsto drošības līmeni; uzsver to, ka ir veiksmīgi izpildīti Eiropas GNSS aģentūrai uzticētie pienākumi, jo īpaši izmantojot Drošības akreditācijas valdi un Galileo Drošības uzraudzības centrus; šajā sakarībā aicina Eiropas GNSS aģentūras zinātību un drošības infrastruktūru izmantot arī programmas Copernicus vajadzībām; prasa šim jautājumam pievērsties, veicot programmas Galileo un Copernicus vidusposma pārskatīšanu;

| 31. | īpaši norāda uz operatīvu vajadzību programmā Copernicus iegūt ārkārtīgi augstas izšķirtspējas Zemes novērošanas datus un aicina Komisiju izvērtēt, kā šādu vajadzību varētu atrisināt, ņemot vērā KDAP prasības; uzsver tādas iespējas kā gandrīz reāllaika novērošanu un videostraumēšanu no kosmosa un iesaka Komisijai izpētīt to, kā šīs iespējas varētu izmantot, tostarp arī drošības un aizsardzības nolūkos; turklāt atgādina par nepieciešamību stiprināt programmas Copernicus infrastruktūras, tostarp zemes segmenta, drošību un aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm veikt nepieciešamos pasākumus šajā jautājumā; turklāt norāda, ka ir svarīgi apsvērt to, kā rūpniecības nozare varētu tikt iesaistīta Copernicus darbību pārvaldībā; |
| --- | --- |

31.

īpaši norāda uz operatīvu vajadzību programmā Copernicus iegūt ārkārtīgi augstas izšķirtspējas Zemes novērošanas datus un aicina Komisiju izvērtēt, kā šādu vajadzību varētu atrisināt, ņemot vērā KDAP prasības; uzsver tādas iespējas kā gandrīz reāllaika novērošanu un videostraumēšanu no kosmosa un iesaka Komisijai izpētīt to, kā šīs iespējas varētu izmantot, tostarp arī drošības un aizsardzības nolūkos; turklāt atgādina par nepieciešamību stiprināt programmas Copernicus infrastruktūras, tostarp zemes segmenta, drošību un aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm veikt nepieciešamos pasākumus šajā jautājumā; turklāt norāda, ka ir svarīgi apsvērt to, kā rūpniecības nozare varētu tikt iesaistīta Copernicus darbību pārvaldībā;

| 32. | pievērš uzmanību vajadzībai uzlabot procesu, kādā satelītu informāciju izplata lietotājiem, tostarp veidojot nepieciešamo tehnoloģisko infrastruktūru; norāda, ka saskaņā ar Komisijas paziņojumā sniegto informāciju 60 % no elektroniskajām ierīcēm, kas tiek lietotas Eiropas satelītos, ir importētas no ASV; šajā sakarā aicina izstrādāt iniciatīvu par veidiem, kā aizsargāt slepenus datus un personas datus; |
| --- | --- |

32.

pievērš uzmanību vajadzībai uzlabot procesu, kādā satelītu informāciju izplata lietotājiem, tostarp veidojot nepieciešamo tehnoloģisko infrastruktūru; norāda, ka saskaņā ar Komisijas paziņojumā sniegto informāciju 60 % no elektroniskajām ierīcēm, kas tiek lietotas Eiropas satelītos, ir importētas no ASV; šajā sakarā aicina izstrādāt iniciatīvu par veidiem, kā aizsargāt slepenus datus un personas datus;

| 33. | atzinīgi vērtē darbu, kas tiek veikts, lai nodrošinātu ES autonomu piekļuvi valdības satelītsakaru jomā (GovSatcom), un aicina Komisiju turpināt nodrošināt virzību šajā jautājumā; atgādina, ka Komisija un Eiropas Aizsardzības aģentūra kā pirmo soli šajā procesā veica attiecīgi civilo un militāro vajadzību izvērtēšanu, un uzskata, ka šajā iniciatīvā būtu jāapkopo pieprasījums un tā būtu jāveido tā, lai vislabāk atbilstu konstatētajām vajadzībām; aicina Komisiju, pamatojoties uz saņēmēju vajadzībām un prasībām, veikt izmaksu un ieguvumu novērtējumu atšķirīgajiem risinājumiem:






  — | komerciālu operatoru sniegtajiem pakalpojumiem, |
| --- | --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē darbu, kas tiek veikts, lai nodrošinātu ES autonomu piekļuvi valdības satelītsakaru jomā (GovSatcom), un aicina Komisiju turpināt nodrošināt virzību šajā jautājumā; atgādina, ka Komisija un Eiropas Aizsardzības aģentūra kā pirmo soli šajā procesā veica attiecīgi civilo un militāro vajadzību izvērtēšanu, un uzskata, ka šajā iniciatīvā būtu jāapkopo pieprasījums un tā būtu jāveido tā, lai vislabāk atbilstu konstatētajām vajadzībām; aicina Komisiju, pamatojoties uz saņēmēju vajadzībām un prasībām, veikt izmaksu un ieguvumu novērtējumu atšķirīgajiem risinājumiem:

—

komerciālu operatoru sniegtajiem pakalpojumiem,

| — | sistēmai, kura izmanto pašreizējās spējas un kuras spēju klāstu nākotnē būtu iespējams paplašināt, |
| --- | --- |

—

sistēmai, kura izmanto pašreizējās spējas un kuras spēju klāstu nākotnē būtu iespējams paplašināt,

| — | jaunu spēju izveidei tām īpaši paredzētā sistēmā; |
| --- | --- |

—

jaunu spēju izveidei tām īpaši paredzētā sistēmā;

šajā sakarā aicina Komisiju risināt īpašumtiesību un saistību jautājumu; norāda — lai kāds arī nebūtu galīgais lēmums, ikvienai jaunai iniciatīvai vajadzētu nest labumu sabiedrības interesēm un Eiropas rūpniecības nozarei (ražotājiem, operatoriem, palaišanas infrastruktūrai un citiem nozares segmentiem); uzskata, ka GovSatcom būtu jāuztver kā iespēja stimulēt konkurētspēju un inovāciju, gūstot labumu no divējāda lietojuma tehnoloģiju izstrādes, ārkārtīgi sīvās konkurences un straujās dinamikas apstākļos, kas valda satelītsakaru tirgū; uzsver nepieciešamību samazināt tādu iekārtu un pakalpojumu piegādātāju izmantošanu, kas nav no ES;

| 34. | norāda uz kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības (SST) attīstību kā uz pozitīvu iniciatīvu sadarbībā kosmosa jomā un soli pretī drošības panākšanai kosmosā; prasa kā Savienības prioritāti izvirzīt pašas Savienības SST spēju turpmāku attīstīšanu tās ekonomikas, sabiedrības un iedzīvotāju aizsardzības nolūkā un kosmosa spēju jomā Eiropas drošības un aizsardzības vajadzībām; uzskata, ka SST vajadzētu kļūt par ES programmu, kurai būtu pašai savs budžets, vienlaikus nodrošinot, ka tādēļ netiek samazināts finansējums iesāktajiem projektiem; turklāt uzskata, ka ES būtu jāattīsta vispusīgāka kosmosa situācijas apzināšanās (SSA) kapacitāte ar labākām prognozēšanas iespējām, iekļaujot tajā kosmosa uzraudzību un kosmosa darbību iespējamā apdraudējuma un risku analīzi un novērtēšanu; tādēļ aicina Komisiju uz turpināt attīstīt SST, veidojot plašāku SSA koncepciju, kas risinātu arī ar kosmosa sistēmu tīšu apdraudēšanu saistītus jautājumus, un sadarbībā ar EKA ņemt vērā kosmiskos laika apstākļus, Zemei tuvos kosmiskos objektus un nepieciešamību veikt pētījumus par tehnoloģiskām sistēmām kosmosa atkritumu novēršanai un likvidēšanai; uzskata, ka kosmosa darbību visaptverošu koordināciju var panākt, neradot šķēršļus kosmosa izmantošanas brīvībai; aicina Komisiju izvērtēt, cik reāli ir radīt iespējas privātajam sektoram uzņemties svarīgu lomu SST sistēmas nesensitīvās daļas turpmākajā attīstībā un uzturēšanā, par paraugu izmantojot programmas Galileo divdaļīgo pārvaldības struktūru; |
| --- | --- |

34.

norāda uz kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības (SST) attīstību kā uz pozitīvu iniciatīvu sadarbībā kosmosa jomā un soli pretī drošības panākšanai kosmosā; prasa kā Savienības prioritāti izvirzīt pašas Savienības SST spēju turpmāku attīstīšanu tās ekonomikas, sabiedrības un iedzīvotāju aizsardzības nolūkā un kosmosa spēju jomā Eiropas drošības un aizsardzības vajadzībām; uzskata, ka SST vajadzētu kļūt par ES programmu, kurai būtu pašai savs budžets, vienlaikus nodrošinot, ka tādēļ netiek samazināts finansējums iesāktajiem projektiem; turklāt uzskata, ka ES būtu jāattīsta vispusīgāka kosmosa situācijas apzināšanās (SSA) kapacitāte ar labākām prognozēšanas iespējām, iekļaujot tajā kosmosa uzraudzību un kosmosa darbību iespējamā apdraudējuma un risku analīzi un novērtēšanu; tādēļ aicina Komisiju uz turpināt attīstīt SST, veidojot plašāku SSA koncepciju, kas risinātu arī ar kosmosa sistēmu tīšu apdraudēšanu saistītus jautājumus, un sadarbībā ar EKA ņemt vērā kosmiskos laika apstākļus, Zemei tuvos kosmiskos objektus un nepieciešamību veikt pētījumus par tehnoloģiskām sistēmām kosmosa atkritumu novēršanai un likvidēšanai; uzskata, ka kosmosa darbību visaptverošu koordināciju var panākt, neradot šķēršļus kosmosa izmantošanas brīvībai; aicina Komisiju izvērtēt, cik reāli ir radīt iespējas privātajam sektoram uzņemties svarīgu lomu SST sistēmas nesensitīvās daļas turpmākajā attīstībā un uzturēšanā, par paraugu izmantojot programmas Galileo divdaļīgo pārvaldības struktūru;

| 35. | uzsver nepieciešamību izstrādāt politikas nostādnes un pētniecības spējas, lai nodrošinātu jaunus lietojuma veidus un veidotu konkurētspējīgu Eiropas rūpniecību, kas var gūt panākumus komerciālajā jomā, pamatojoties uz veselīgu ekonomikas vidi; ievēro privāto struktūru pieaugošo nozīmīgumu kosmosa tirgū; uzsver vajadzību iesaistīt MVU ar kosmosa tehnoloģijām, jo īpaši drošības garantēšanai svarīgajām tehnoloģijām, saistītās pētniecības, izstrādes un ražošanas procesā, un šās iesaistes sniegtās priekšrocības; saglabā piesardzību attiecībā uz riskiem, kas saistīti ar nereglamentētām privātām iniciatīvām, kas ietekmē drošību un aizsardzību; uzsver, ka risku un ieguvumu līdzsvars dažādos ar kosmosu saistītu darbību segmentos var atšķirties, tāpēc tas katrā gadījumā ir jāvērtē individuāli, jo īpaši ņemot vērā to specifiskās īpašības attiecībā uz suverenitāti un stratēģisko autonomiju; aicina Komisiju un AP/PV nodrošināt šo risku ierobežošanai vajadzīgos līdzekļus; |
| --- | --- |

35.

uzsver nepieciešamību izstrādāt politikas nostādnes un pētniecības spējas, lai nodrošinātu jaunus lietojuma veidus un veidotu konkurētspējīgu Eiropas rūpniecību, kas var gūt panākumus komerciālajā jomā, pamatojoties uz veselīgu ekonomikas vidi; ievēro privāto struktūru pieaugošo nozīmīgumu kosmosa tirgū; uzsver vajadzību iesaistīt MVU ar kosmosa tehnoloģijām, jo īpaši drošības garantēšanai svarīgajām tehnoloģijām, saistītās pētniecības, izstrādes un ražošanas procesā, un šās iesaistes sniegtās priekšrocības; saglabā piesardzību attiecībā uz riskiem, kas saistīti ar nereglamentētām privātām iniciatīvām, kas ietekmē drošību un aizsardzību; uzsver, ka risku un ieguvumu līdzsvars dažādos ar kosmosu saistītu darbību segmentos var atšķirties, tāpēc tas katrā gadījumā ir jāvērtē individuāli, jo īpaši ņemot vērā to specifiskās īpašības attiecībā uz suverenitāti un stratēģisko autonomiju; aicina Komisiju un AP/PV nodrošināt šo risku ierobežošanai vajadzīgos līdzekļus;

| 36. | uzsver, ka attiecībā uz kosmosu un ņemot vērā tā stratēģisko nozīmi, lielākais uzsvars ieguldījumu ziņā ir jāliek uz publisko sektoru; uzskata, ka kosmosa programmu izstrādes un infrastruktūras lielās izmaksas nozīmē, ka vienīgais veids, kā nodrošināt šādu projektu dzīvotspēju, ir publiskajam sektoram veicot izlēmīgus centienus virzīt privātas iniciatīvas; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka attiecībā uz kosmosu un ņemot vērā tā stratēģisko nozīmi, lielākais uzsvars ieguldījumu ziņā ir jāliek uz publisko sektoru; uzskata, ka kosmosa programmu izstrādes un infrastruktūras lielās izmaksas nozīmē, ka vienīgais veids, kā nodrošināt šādu projektu dzīvotspēju, ir publiskajam sektoram veicot izlēmīgus centienus virzīt privātas iniciatīvas;

| 37. | norāda, ka attiecībā uz Eiropas kosmosa programmu turpmāku finansēšanu būtu vēlams noteikt, kad ir iespējams izmantot publiskā un privātā sektora partnerības veidus; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka attiecībā uz Eiropas kosmosa programmu turpmāku finansēšanu būtu vēlams noteikt, kad ir iespējams izmantot publiskā un privātā sektora partnerības veidus;

| 38. | norāda, ka ir jāizveido pareizs tiesiskais regulējums un politiskais satvars, lai nodrošinātu nozarei turpmāku virzību un stimulus strādāt pie kosmosa iespēju tehnoloģiskas attīstības un izstrādes; prasa iepriekšminētajās jomās nodrošināt ar kosmosu saistītai pētniecībai nepieciešamo finansējumu; norāda, ka programmai “Apvārsnis 2020” var būt svarīga nozīme, palīdzot ES samazināt atkarību svarīgu kosmosa tehnoloģiju jomā; šajā sakarā atgādina, ka programmas “Apvārsnis 2020” kosmosam veltītā sadaļa ir iekļauta prioritātē “Vadošā loma rūpniecībā” un jo īpaši konkrētajā mērķī “Vadošā loma pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomā”; tādēļ uzskata, ka programma “Apvārsnis 2020” būtu jāizmanto, lai atbalstītu Eiropas kosmosa tehnoloģisko bāzi un kosmosa nozares iespējas; aicina Komisiju, veicot programmas “Apvārsnis 2020” vidusposma pārskatīšanu, atvēlēt pietiekamu vietu drošības un aizsardzības jomā nepieciešamām svarīgām kosmosa tehnoloģijām; |
| --- | --- |

38.

norāda, ka ir jāizveido pareizs tiesiskais regulējums un politiskais satvars, lai nodrošinātu nozarei turpmāku virzību un stimulus strādāt pie kosmosa iespēju tehnoloģiskas attīstības un izstrādes; prasa iepriekšminētajās jomās nodrošināt ar kosmosu saistītai pētniecībai nepieciešamo finansējumu; norāda, ka programmai “Apvārsnis 2020” var būt svarīga nozīme, palīdzot ES samazināt atkarību svarīgu kosmosa tehnoloģiju jomā; šajā sakarā atgādina, ka programmas “Apvārsnis 2020” kosmosam veltītā sadaļa ir iekļauta prioritātē “Vadošā loma rūpniecībā” un jo īpaši konkrētajā mērķī “Vadošā loma pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomā”; tādēļ uzskata, ka programma “Apvārsnis 2020” būtu jāizmanto, lai atbalstītu Eiropas kosmosa tehnoloģisko bāzi un kosmosa nozares iespējas; aicina Komisiju, veicot programmas “Apvārsnis 2020” vidusposma pārskatīšanu, atvēlēt pietiekamu vietu drošības un aizsardzības jomā nepieciešamām svarīgām kosmosa tehnoloģijām;

| 39. | uzskata, ka ES varētu piedalīties pasākumos, kuru nolūks būtu padarīt Eiropas ar kosmosu saistītās spējas un pakalpojumus stabilākus, noturīgākus un reaģētspējīgākus; ir pārliecināts, ka ātrās reaģēšanas spējas, piemēram, spēju kosmosā aizstāt vai atjaunot bojātus vai nolietotus resursus krīzes apstākļos, reāli būtu jāizveido, sadarbojoties vairākām valstīm, arī Eiropas līmenī; pauž atzinību EKA par darbu pie kosmosa situācijas apzināšanās (SSA) programmas, kuras nolūks ir atklāt un paredzēt kosmisko atkritumu vai satelītu sadursmes; uzsver arī to, ka steidzami jāsamazina sadursmju risks, ko rada lielāks satelītu un atkritumu daudzumu kosmosā; aicina Komisiju un Padomi turpināt finansēt šīs spējas pēc 2016. gada; tāpēc atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot Eiropas Kosmosa uzraudzības un izsekošanas sistēmu (SST), kas nodrošinās ES neatkarību kosmosa jomā; apšauba to, vai ir ieviestas pienācīgas vadības struktūras, kuras pārvaldītu PRS un citus svarīgus kosmosa infrastruktūras objektus bruņotas uzbrukuma vai citas būtiskas drošības krīzes gadījumā; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka ES varētu piedalīties pasākumos, kuru nolūks būtu padarīt Eiropas ar kosmosu saistītās spējas un pakalpojumus stabilākus, noturīgākus un reaģētspējīgākus; ir pārliecināts, ka ātrās reaģēšanas spējas, piemēram, spēju kosmosā aizstāt vai atjaunot bojātus vai nolietotus resursus krīzes apstākļos, reāli būtu jāizveido, sadarbojoties vairākām valstīm, arī Eiropas līmenī; pauž atzinību EKA par darbu pie kosmosa situācijas apzināšanās (SSA) programmas, kuras nolūks ir atklāt un paredzēt kosmisko atkritumu vai satelītu sadursmes; uzsver arī to, ka steidzami jāsamazina sadursmju risks, ko rada lielāks satelītu un atkritumu daudzumu kosmosā; aicina Komisiju un Padomi turpināt finansēt šīs spējas pēc 2016. gada; tāpēc atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot Eiropas Kosmosa uzraudzības un izsekošanas sistēmu (SST), kas nodrošinās ES neatkarību kosmosa jomā; apšauba to, vai ir ieviestas pienācīgas vadības struktūras, kuras pārvaldītu PRS un citus svarīgus kosmosa infrastruktūras objektus bruņotas uzbrukuma vai citas būtiskas drošības krīzes gadījumā;

| 40. | mudina Komisiju un kosmosa, drošības un aizsardzības jomā strādājošās Eiropas aģentūras apvienot spēkus, lai izstrādātu balto grāmatu par apmācības prasībām, ņemot vērā ar kosmosu saistīto spēju un pakalpojumu lietojumu aizsardzības un drošības vajadzībām; uzskata, ka jomās, kurās dalībvalstis un kompetentās Eiropas aģentūras ir identificējušas neatliekamu vajadzību, izmēģinājuma kursu rīkošanai vajadzētu piešķirt ES līdzekļus; |
| --- | --- |

40.

mudina Komisiju un kosmosa, drošības un aizsardzības jomā strādājošās Eiropas aģentūras apvienot spēkus, lai izstrādātu balto grāmatu par apmācības prasībām, ņemot vērā ar kosmosu saistīto spēju un pakalpojumu lietojumu aizsardzības un drošības vajadzībām; uzskata, ka jomās, kurās dalībvalstis un kompetentās Eiropas aģentūras ir identificējušas neatliekamu vajadzību, izmēģinājuma kursu rīkošanai vajadzētu piešķirt ES līdzekļus;

| 41. | uzskata, ka ir stratēģiski svarīgi turpināt finansiāli un politiski atbalstīt ES palaišanas iekārtu izstrādi un izmantošanu un programmu PRIDE (Programme for Reusable In-Orbit Demonstrator in Europe), jo tā ir finansiāli izdevīgāka un nodrošina neatkarību kosmosa piekļuvē, kā arī kosmosa krīžu pārvaldības plānu; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka ir stratēģiski svarīgi turpināt finansiāli un politiski atbalstīt ES palaišanas iekārtu izstrādi un izmantošanu un programmu PRIDE (Programme for Reusable In-Orbit Demonstrator in Europe), jo tā ir finansiāli izdevīgāka un nodrošina neatkarību kosmosa piekļuvē, kā arī kosmosa krīžu pārvaldības plānu;

| 42. | pauž bažas par to, ka programmu Copernicus un Galileo izmaksas ir pieaugušas, tālu pārsniedzot sākotnējos budžeta piešķīrumus; pauž atbalstu ES kosmosa spēju turpmākai attīstīšanai, vienlaikus pieprasot finanšu līdzekļu atbilstīgu pārvaldību; |
| --- | --- |

42.

pauž bažas par to, ka programmu Copernicus un Galileo izmaksas ir pieaugušas, tālu pārsniedzot sākotnējos budžeta piešķīrumus; pauž atbalstu ES kosmosa spēju turpmākai attīstīšanai, vienlaikus pieprasot finanšu līdzekļu atbilstīgu pārvaldību;

| 43. | aicina tās dalībvalstis, kuras vēl nav ratificējušas Kosmosa līgumu, to izdarīt, ņemot vērā to, cik svarīgi ir arī kosmosā saglabāt tiesību aktu varu; |
| --- | --- |

43.

aicina tās dalībvalstis, kuras vēl nav ratificējušas Kosmosa līgumu, to izdarīt, ņemot vērā to, cik svarīgi ir arī kosmosā saglabāt tiesību aktu varu;

| 44. | atzinīgi vērtē jaunās Eiropas nesējraķetes Ariane 6 un VEGA izstrādes procesu un plānus, un uzskata šo nesējraķešu izstrādi par izšķirīgi svarīgu aizsardzības un drošības mērķiem kalpojošu Eiropas kosmosa programmu ilgtermiņa dzīvotspējai un neatkarībai; ir stingri pārliecināts, ka laikā, kad parādās jauni konkurenti, kuru ievērojama priekšrocība ir konkurētspējīgi finansēšanas modeļi, stratēģiskam Eiropas mērķim ir jābūt Eiropas nesējraķešu prioritārā stāvokļa saglabāšanai; uzskata — lai sasniegtu šo mērķi, ir jāveic pienācīgas izmaiņas struktūrā, tiesību aktos un finansēšanā, lai veicinātu novatorisku, konkurētspējīgu projektu izstrādi Eiropas līmenī; cita starpā atbalsta novatoriskus detaļu otrreizējas izmantošanas risinājumus, jo tā ir būtisks solis uz priekšu gan efektivitātes, gan ilgtspējas ziņā; uzskata, ka ES būtu jāpievērš īpaša uzmanība tam, kā ES neatkarību šajā nozarē ietekmē noteikti projekti, piemēram, sadarbība ar Krieviju tādās sensitīvās jomās kā satelītu palaišana ar raķetēm “Soyuz”; |
| --- | --- |

44.

atzinīgi vērtē jaunās Eiropas nesējraķetes Ariane 6 un VEGA izstrādes procesu un plānus, un uzskata šo nesējraķešu izstrādi par izšķirīgi svarīgu aizsardzības un drošības mērķiem kalpojošu Eiropas kosmosa programmu ilgtermiņa dzīvotspējai un neatkarībai; ir stingri pārliecināts, ka laikā, kad parādās jauni konkurenti, kuru ievērojama priekšrocība ir konkurētspējīgi finansēšanas modeļi, stratēģiskam Eiropas mērķim ir jābūt Eiropas nesējraķešu prioritārā stāvokļa saglabāšanai; uzskata — lai sasniegtu šo mērķi, ir jāveic pienācīgas izmaiņas struktūrā, tiesību aktos un finansēšanā, lai veicinātu novatorisku, konkurētspējīgu projektu izstrādi Eiropas līmenī; cita starpā atbalsta novatoriskus detaļu otrreizējas izmantošanas risinājumus, jo tā ir būtisks solis uz priekšu gan efektivitātes, gan ilgtspējas ziņā; uzskata, ka ES būtu jāpievērš īpaša uzmanība tam, kā ES neatkarību šajā nozarē ietekmē noteikti projekti, piemēram, sadarbība ar Krieviju tādās sensitīvās jomās kā satelītu palaišana ar raķetēm “Soyuz”;

| 45. | norāda uz to, cik stratēģiski svarīga ir neatkarīga piekļuve kosmosam un cik nepieciešami ir īpaši ES pasākumi, tostarp drošības un aizsardzības jomā, jo šīs spējas ļautu Eiropai krīzes gadījumā gūt piekļuvi kosmosam; aicina Komisiju sadarbībā ar EKA un dalībvalstīm:






  — | koordinēt un attīstīt plānotos kosmosa projektus un Eiropas tirgus un dalīties tajos, lai attiecīgā Eiropas nozare pieprasījumu varētu gan paredzēt (tādējādi stimulējot nodarbinātību Eiropā un Eiropā strādājošos nozares pārstāvjus), gan radīt pati ar savām objektīvajām vajadzībām, |
| --- | --- | --- |

45.

norāda uz to, cik stratēģiski svarīga ir neatkarīga piekļuve kosmosam un cik nepieciešami ir īpaši ES pasākumi, tostarp drošības un aizsardzības jomā, jo šīs spējas ļautu Eiropai krīzes gadījumā gūt piekļuvi kosmosam; aicina Komisiju sadarbībā ar EKA un dalībvalstīm:

—

koordinēt un attīstīt plānotos kosmosa projektus un Eiropas tirgus un dalīties tajos, lai attiecīgā Eiropas nozare pieprasījumu varētu gan paredzēt (tādējādi stimulējot nodarbinātību Eiropā un Eiropā strādājošos nozares pārstāvjus), gan radīt pati ar savām objektīvajām vajadzībām,

| — | atbalstīt palaišanas infrastruktūru, kā arī |
| --- | --- |

—

atbalstīt palaišanas infrastruktūru, kā arī

| — | sekmēt — arī izmantojot publiskā un privātā sektora partnerības — pētniecību un izstrādi, jo īpaši revolucionārās tehnoloģijās; |
| --- | --- |

—

sekmēt — arī izmantojot publiskā un privātā sektora partnerības — pētniecību un izstrādi, jo īpaši revolucionārās tehnoloģijās;

uzskata, ka šie centieni ir vajadzīgi, lai ļautu Eiropai sacensties globālajā palaišanas tirgū; turklāt uzskata, ka ES ir jānodrošina sev spēcīga tehnoloģiskā bāze kosmosa jomā un vajadzīgās rūpniecības spējas, lai spētu ieplānot, izstrādāt, palaist, darbināt un ekspluatēt kosmosa sistēmas, sākot no tehnoloģiskās autonomijas un kiberdrošības un beidzot ar apsvērumiem par piegādi;

| 46. | uzskata, ka Savienībai būtu jāmudina visi tehnoloģiju un zinātības jomas piegādes ķēdes dalībnieki pievērst uzmanību tādām ar kosmosu saistītām spējām un divējāda lietojuma tehnoloģijām, kas noderētu drošības un aizsardzības vajadzībām, un jāveicina novatorisku lietojuma veidu un jaunu uzņēmējdarbības ideju izstrāde šajā jomā, īpaši pievēršoties mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un uzņēmējdarbības attīstīšanai šajā nozarē; norāda, ka pētniecībai un izstrādei tehnoloģiju jomā ir vajadzīgi pastāvīgi finanšu ieguldījumi; ir stingri pārliecināts, ka publiskajam sektoram ir jāparedz stimuli specializētu inkubatoru izveidei un līdzekļi novatoriski jaunuzņēmumu finansēšanai, lai nodrošinātu, ka kosmosa izpētes lielās izmaksas neaizkavē novatorisku projektu izstrādi; prasa izstrādāt plānu divējāda lietojuma kosmosa tehnoloģiju izmantošanai kosmosa nozarē, kura mērķis būtu veicināt Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstību un palielināt konkurenci; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka Savienībai būtu jāmudina visi tehnoloģiju un zinātības jomas piegādes ķēdes dalībnieki pievērst uzmanību tādām ar kosmosu saistītām spējām un divējāda lietojuma tehnoloģijām, kas noderētu drošības un aizsardzības vajadzībām, un jāveicina novatorisku lietojuma veidu un jaunu uzņēmējdarbības ideju izstrāde šajā jomā, īpaši pievēršoties mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un uzņēmējdarbības attīstīšanai šajā nozarē; norāda, ka pētniecībai un izstrādei tehnoloģiju jomā ir vajadzīgi pastāvīgi finanšu ieguldījumi; ir stingri pārliecināts, ka publiskajam sektoram ir jāparedz stimuli specializētu inkubatoru izveidei un līdzekļi novatoriski jaunuzņēmumu finansēšanai, lai nodrošinātu, ka kosmosa izpētes lielās izmaksas neaizkavē novatorisku projektu izstrādi; prasa izstrādāt plānu divējāda lietojuma kosmosa tehnoloģiju izmantošanai kosmosa nozarē, kura mērķis būtu veicināt Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstību un palielināt konkurenci;

| 47. | uzsver nepieciešamību atbalstīt spēcīgāku Eiropas sadarbību šajā nozarē, lai novērstu tās ievērojamo sadrumstalotību, jo īpaši attiecībā uz iestāžu pieprasījumu; ir pārliecināts, ka tikai rentablāka, pārredzamāka un konsolidēta Eiropas kosmosa rūpniecība var būt starptautiski konkurētspējīga; uzsver, ka Eiropas kosmosa rūpniecības politika arī turpmāk jāveido sadarbībā ar Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA), lai nodrošinātu politikas virzienu papildināmību; |
| --- | --- |

47.

uzsver nepieciešamību atbalstīt spēcīgāku Eiropas sadarbību šajā nozarē, lai novērstu tās ievērojamo sadrumstalotību, jo īpaši attiecībā uz iestāžu pieprasījumu; ir pārliecināts, ka tikai rentablāka, pārredzamāka un konsolidēta Eiropas kosmosa rūpniecība var būt starptautiski konkurētspējīga; uzsver, ka Eiropas kosmosa rūpniecības politika arī turpmāk jāveido sadarbībā ar Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA), lai nodrošinātu politikas virzienu papildināmību;

| 48. | atgādina — lai saglabātu un stiprinātu Eiropas drošību, aizsardzību un stabilitāti, ir svarīgi nepieļaut sensitīvu kosmosa tehnoloģiju eksportēšanu uz valstīm, kuras apdraud reģionālo vai globālo drošību un stabilitāti, kuras īsteno agresīvu ārpolitiku, kuras tieši vai netieši atbalsta terorismu un kuras vērš represijas pašas pret savu tautu; mudina augsto pārstāvi, ES dalībvalstis un Komisiju nodrošināt to, ka attiecībā uz sensitīvu ar kosmosu saistītu tehnoloģiju eksportu tiek pilnībā ievēroti Padomes Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP astoņi kritēriji un Regulas (EK) Nr. 428/2009 par divējāda lietojuma precēm noteikumi; |
| --- | --- |

48.

atgādina — lai saglabātu un stiprinātu Eiropas drošību, aizsardzību un stabilitāti, ir svarīgi nepieļaut sensitīvu kosmosa tehnoloģiju eksportēšanu uz valstīm, kuras apdraud reģionālo vai globālo drošību un stabilitāti, kuras īsteno agresīvu ārpolitiku, kuras tieši vai netieši atbalsta terorismu un kuras vērš represijas pašas pret savu tautu; mudina augsto pārstāvi, ES dalībvalstis un Komisiju nodrošināt to, ka attiecībā uz sensitīvu ar kosmosu saistītu tehnoloģiju eksportu tiek pilnībā ievēroti Padomes Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP astoņi kritēriji un Regulas (EK) Nr. 428/2009 par divējāda lietojuma precēm noteikumi;

| 49. | uzsver vajadzību uzlabot ES kosmosa spēju koordināciju, izstrādājot tādu sistēmu arhitektūru un procedūras, kādas vajadzīgas, lai garantētu samērīgu drošības, tostarp datu drošības, līmeni; aicina Komisiju izveidot un sekmēt pārvaldības modeli katrai sistēmai, kas sniedz ar drošību un aizsardzību saistītus pakalpojumus; uzskata — lai sniegtu integrētus pakalpojumus gala lietotājiem, drošībai un aizsardzībai paredzētās ar kosmosu saistītās ES spējas būtu jāpārvalda īpašam operatīvo pakalpojumu koordinācijas centram (Vadības un kontroles centram, kā tas tiek dēvēts pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” darba programmā 2014.–2015. gadam); uzskata, ka izmaksu lietderības nolūkā tas, ja iespējams, būtu jāiekļauj kādā no jau izveidotajām ES struktūrām, piemēram, Eiropas GNSS aģentūrā, ES Satelītcentrā vai Eiropas Aizsardzības aģentūrā, ņemot vērā šo aģentūru jau piedāvātās iespējas; |
| --- | --- |

49.

uzsver vajadzību uzlabot ES kosmosa spēju koordināciju, izstrādājot tādu sistēmu arhitektūru un procedūras, kādas vajadzīgas, lai garantētu samērīgu drošības, tostarp datu drošības, līmeni; aicina Komisiju izveidot un sekmēt pārvaldības modeli katrai sistēmai, kas sniedz ar drošību un aizsardzību saistītus pakalpojumus; uzskata — lai sniegtu integrētus pakalpojumus gala lietotājiem, drošībai un aizsardzībai paredzētās ar kosmosu saistītās ES spējas būtu jāpārvalda īpašam operatīvo pakalpojumu koordinācijas centram (Vadības un kontroles centram, kā tas tiek dēvēts pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” darba programmā 2014.–2015. gadam); uzskata, ka izmaksu lietderības nolūkā tas, ja iespējams, būtu jāiekļauj kādā no jau izveidotajām ES struktūrām, piemēram, Eiropas GNSS aģentūrā, ES Satelītcentrā vai Eiropas Aizsardzības aģentūrā, ņemot vērā šo aģentūru jau piedāvātās iespējas;

| 50. | uzskata, ka tāda ilgtermiņa tiesiskā regulējuma izveide, kas ļautu nodrošināt pastāvīgus ES līmeņa ieguldījumus drošības un aizsardzības spējās, varētu rosināt plašāku un sistemātiskāku Eiropas līmeņa sadarbību aizsardzības jomā, lai nodrošinātu pamatspējas; tāpēc pieņem zināšanai Eiropadomes 2015. gada jūnija secinājumus; mudina Padomi, PV/AP un Komisiju izstrādāt regulējumu, kas nepieciešams šīs jomas finansēšanai ES līmenī; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka tāda ilgtermiņa tiesiskā regulējuma izveide, kas ļautu nodrošināt pastāvīgus ES līmeņa ieguldījumus drošības un aizsardzības spējās, varētu rosināt plašāku un sistemātiskāku Eiropas līmeņa sadarbību aizsardzības jomā, lai nodrošinātu pamatspējas; tāpēc pieņem zināšanai Eiropadomes 2015. gada jūnija secinājumus; mudina Padomi, PV/AP un Komisiju izstrādāt regulējumu, kas nepieciešams šīs jomas finansēšanai ES līmenī;

| 51. | norāda, ka Eiropas kosmosa nozare ir ļoti koncentrēta un ar lielu vertikālās integrācijas pakāpi — četri uzņēmumi nodrošina vairāk nekā 70 % darbvietu Eiropas kosmosa nozarē, un 90 % Eiropas kosmosa nozares ražošanas darbvietu atrodas sešās valstīs; uzsver, ka nevajadzētu ignorēt to valstu potenciālu, kurām ir labi sasniegumi augsto tehnoloģiju patentu ziņā, bet kurām nav pieredzes kosmosā veiktu darbību jomā, un prasa politikas virzienus, kuri mudinātu šo valstu dalību Eiropas kosmosa nozarē, tostarp izmantojot programmas “Apvārsnis 2020” instrumentus; |
| --- | --- |

51.

norāda, ka Eiropas kosmosa nozare ir ļoti koncentrēta un ar lielu vertikālās integrācijas pakāpi — četri uzņēmumi nodrošina vairāk nekā 70 % darbvietu Eiropas kosmosa nozarē, un 90 % Eiropas kosmosa nozares ražošanas darbvietu atrodas sešās valstīs; uzsver, ka nevajadzētu ignorēt to valstu potenciālu, kurām ir labi sasniegumi augsto tehnoloģiju patentu ziņā, bet kurām nav pieredzes kosmosā veiktu darbību jomā, un prasa politikas virzienus, kuri mudinātu šo valstu dalību Eiropas kosmosa nozarē, tostarp izmantojot programmas “Apvārsnis 2020” instrumentus;

| 52. | uzskata arī, ka pētniecība un izstrāde kosmosa tehnoloģiju un pakalpojumu jomā būtu jānostiprina konsekventā ES politikas satvarā; |
| --- | --- |

52.

uzskata arī, ka pētniecība un izstrāde kosmosa tehnoloģiju un pakalpojumu jomā būtu jānostiprina konsekventā ES politikas satvarā;

| 53. | uzskata, ka ES līmeņa baltā grāmata par drošību un aizsardzību varētu būt pienācīgs līdzeklis, ko izmantot, lai strukturētu turpmāko ES darbību ar kosmosu saistītās drošības un aizsardzības spējās; aicina AP/PV sākt debates par ES mērķu vērienīgumu kosmosa spēju jomās, kuras pārklājas, kā arī drošības un aizsardzības jomā; uzskata, ka šādi varētu tikt nodrošinātas iespējas panākt saskanīgu attīstību visās jomās attiecībā uz miera uzturēšanu, konfliktu novēršanu un starptautiskās drošības stiprināšanu atbilstīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtiem un pakāpeniski veidot kopīgu ES aizsardzības politiku; aicina Komisiju gaidāmajā Eiropas Aizsardzības rīcības plānā izklāstīt savu plānu saistībā ar drošību un aizsardzību veicinošām darbībām kosmosā; vienlaikus atzīst priekšrocības, ko sniedz ar drošību saistīta starptautiskā sadarbība kosmosa jomā ar ES uzticamajiem partneriem; |
| --- | --- |

53.

uzskata, ka ES līmeņa baltā grāmata par drošību un aizsardzību varētu būt pienācīgs līdzeklis, ko izmantot, lai strukturētu turpmāko ES darbību ar kosmosu saistītās drošības un aizsardzības spējās; aicina AP/PV sākt debates par ES mērķu vērienīgumu kosmosa spēju jomās, kuras pārklājas, kā arī drošības un aizsardzības jomā; uzskata, ka šādi varētu tikt nodrošinātas iespējas panākt saskanīgu attīstību visās jomās attiecībā uz miera uzturēšanu, konfliktu novēršanu un starptautiskās drošības stiprināšanu atbilstīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtiem un pakāpeniski veidot kopīgu ES aizsardzības politiku; aicina Komisiju gaidāmajā Eiropas Aizsardzības rīcības plānā izklāstīt savu plānu saistībā ar drošību un aizsardzību veicinošām darbībām kosmosā; vienlaikus atzīst priekšrocības, ko sniedz ar drošību saistīta starptautiskā sadarbība kosmosa jomā ar ES uzticamajiem partneriem;

| 54. | atgādina, ka kosmiskie atkritumi ir pieaugoša kosmosa drošību ietekmējoša problēma, un aicina ES atbalstīt aktīvas atkritumu aizvākšanas (ADR) tehnoloģiju izpēti un izstrādi; mudina ES ieguldīt tāda starptautiska nolīguma izveidē, kurā būtu paredzēta kosmisko atkritumu juridiskā definīcija, noteikumi par to aizvākšanu un būtu skaidroti ar atbildību saistītie jautājumi; uzsver vajadzību pēc paplašinātas globālas kosmosa situācijas apzināšanās mehānisma un prasa saistīt Eiropas SSA sistēmu ar partneru, piemēram, ASV, sistēmām, un paplašināt uzticības veicināšanas pasākumus un informācijas apmaiņu ar citiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

54.

atgādina, ka kosmiskie atkritumi ir pieaugoša kosmosa drošību ietekmējoša problēma, un aicina ES atbalstīt aktīvas atkritumu aizvākšanas (ADR) tehnoloģiju izpēti un izstrādi; mudina ES ieguldīt tāda starptautiska nolīguma izveidē, kurā būtu paredzēta kosmisko atkritumu juridiskā definīcija, noteikumi par to aizvākšanu un būtu skaidroti ar atbildību saistītie jautājumi; uzsver vajadzību pēc paplašinātas globālas kosmosa situācijas apzināšanās mehānisma un prasa saistīt Eiropas SSA sistēmu ar partneru, piemēram, ASV, sistēmām, un paplašināt uzticības veicināšanas pasākumus un informācijas apmaiņu ar citiem dalībniekiem;

| 55. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropadomei, Padomei, Eiropas Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, Ziemeļatlantijas līguma organizācijai, kosmosa, drošības un aizsardzības jomā strādājošām ES aģentūrām un valstu parlamentiem. |
| --- | --- |

55.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropadomei, Padomei, Eiropas Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, Ziemeļatlantijas līguma organizācijai, kosmosa, drošības un aizsardzības jomā strādājošām ES aģentūrām un valstu parlamentiem.

---

(1)  OV L 122, 24.4.2014., 44. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 1. lpp.

(3)  OV L 158, 27.5.2014., 227. lpp.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/95 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/95

---

P8_TA(2016)0268

Kosmosa tirgus apguve

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par kosmosa tirgus apguvi (2016/2731(RSP))

(2018/C 086/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību XIX sadaļas 189. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību XIX sadaļas 189. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 28. februāra paziņojumu “ES kosmosa rūpniecības politika” (COM(2013)0108), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 28. februāra paziņojumu “ES kosmosa rūpniecības politika” (COM(2013)0108),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 4. aprīļa paziņojumu “Virzībā uz Eiropas Savienības kosmosa stratēģiju pilsoņu interesēs” (COM(2011)0152), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 4. aprīļa paziņojumu “Virzībā uz Eiropas Savienības kosmosa stratēģiju pilsoņu interesēs” (COM(2011)0152),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 19. aprīļa paziņojumu “Eiropas mākoņdatošanas iniciatīva: konkurētspējīgas datu un zināšanu ekonomikas veidošana Eiropā” (COM(2016)0178), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 19. aprīļa paziņojumu “Eiropas mākoņdatošanas iniciatīva: konkurētspējīgas datu un zināšanu ekonomikas veidošana Eiropā” (COM(2016)0178),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 14. jūnija paziņojumu “Rīcības plāns globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) lietojumiem” (COM(2010)0308), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 14. jūnija paziņojumu “Rīcības plāns globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) lietojumiem” (COM(2010)0308),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 512/2014, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 912/2010, ar ko izveido Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūru (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 512/2014, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 912/2010, ar ko izveido Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūru (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa Regulu (ES) Nr. 377/2014, ar ko izveido programmu Copernicus un atceļ Regulu (ES) Nr. 911/2010 (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa Regulu (ES) Nr. 377/2014, ar ko izveido programmu Copernicus un atceļ Regulu (ES) Nr. 911/2010 (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Regulu (ES) Nr. 912/2010, ar ko izveido Eiropas Globālās satelītu navigācijas sistēmas (GNSS) aģentūru, atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008 (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Regulu (ES) Nr. 912/2010, ar ko izveido Eiropas Globālās satelītu navigācijas sistēmas (GNSS) aģentūru, atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008 (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1285/2013 par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 876/2002 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008 (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1285/2013 par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 876/2002 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008 (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2015/758 par tipa apstiprinājuma prasībām transportlīdzekļa eZvana sistēmas izveidošanai uz pakalpojuma “112” bāzes un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2015/758 par tipa apstiprinājuma prasībām transportlīdzekļa eZvana sistēmas izveidošanai uz pakalpojuma “112” bāzes un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 4. februāra Regulu (ES) Nr. 165/2014 par tahogrāfiem autotransportā, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 4. februāra Regulu (ES) Nr. 165/2014 par tahogrāfiem autotransportā, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu (6),

| — | ņemot vērā attiecīgos Padomes secinājumus un ministru 2016. gada 14. aprīļa Amsterdamas paziņojumu par sadarbību savienotas un automatizētas braukšanas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā attiecīgos Padomes secinājumus un ministru 2016. gada 14. aprīļa Amsterdamas paziņojumu par sadarbību savienotas un automatizētas braukšanas jomā,

| — | ņemot vērā 2016. gada 8. jūnija rezolūciju par kosmosa izmantošanas spējām Eiropas drošībai un aizsardzībai (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 8. jūnija rezolūciju par kosmosa izmantošanas spējām Eiropas drošībai un aizsardzībai (7),

| — | ņemot vērā 2013. gada 10. decembra rezolūciju par ES kosmosa rūpniecības politiku — kosmosa nozares ekonomiskās izaugsmes potenciāla apgūšanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 10. decembra rezolūciju par ES kosmosa rūpniecības politiku — kosmosa nozares ekonomiskās izaugsmes potenciāla apgūšanu (8),

| — | ņemot vērā 2012. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas Savienības kosmosa stratēģiju pilsoņu interesēs (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas Savienības kosmosa stratēģiju pilsoņu interesēs (9),

| — | ņemot vērā 2011. gada 7. jūnija rezolūciju par globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) lietojumiem transporta jomā — īstermiņa un vidējā termiņa ES politika (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 7. jūnija rezolūciju par globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) lietojumiem transporta jomā — īstermiņa un vidējā termiņa ES politika (10),

| — | ņemot vērā 2016. gada janvāra pētījumu “Space Market Uptake in Europe” (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada janvāra pētījumu “Space Market Uptake in Europe” (11),

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Eiropas kosmosa darbībām ir ļoti liela nozīme attiecībā uz zinātnisko un tehnisko progresu, inovāciju, ekonomisko izaugsmi, rūpniecības konkurētspēju, sociālo kohēziju, jaunu darbvietu un uzņēmumu izveidi un jaunu iespēju radīšanu gan augšupējā, gan lejupējā tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas kosmosa darbībām ir ļoti liela nozīme attiecībā uz zinātnisko un tehnisko progresu, inovāciju, ekonomisko izaugsmi, rūpniecības konkurētspēju, sociālo kohēziju, jaunu darbvietu un uzņēmumu izveidi un jaunu iespēju radīšanu gan augšupējā, gan lejupējā tirgū;

| B. | tā kā satelītnavigācijas, Zemes novērošanas (ZN) un satelītsakaru pakalpojumi varētu būtiski palīdzēt daudzu Savienības politikas jomu īstenošanā; tā kā Eiropas iedzīvotāji varētu gūt ievērojamu labumu no satelītnavigācijas un ZN pakalpojumiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā satelītnavigācijas, Zemes novērošanas (ZN) un satelītsakaru pakalpojumi varētu būtiski palīdzēt daudzu Savienības politikas jomu īstenošanā; tā kā Eiropas iedzīvotāji varētu gūt ievērojamu labumu no satelītnavigācijas un ZN pakalpojumiem;

| C. | tā kā kosmosa pamatprogrammu īstenošana apliecina ES līmeņa sadarbības pievienoto vērtību; tā kā ES joprojām nav integrētas un saskaņotas kosmosa politikas; |
| --- | --- |

C.

tā kā kosmosa pamatprogrammu īstenošana apliecina ES līmeņa sadarbības pievienoto vērtību; tā kā ES joprojām nav integrētas un saskaņotas kosmosa politikas;

| D. | tā kā autonoma piekļuve kosmosam Eiropas Savienībai ir stratēģiski svarīga; tā kā Eiropas autonomijas nostiprināšanai būtiski svarīga ir ļoti ticama un precīza informācija par atrašanās vietu un laiku un ZN dati un tā kā Eiropas GNSS un Copernicus programmām raksturīga unikāla inovatīva tehnoloģiju ieviešanas pieeja; tā kā līdz 2020. gadam Savienība šo programmu infrastruktūrā ieguldīs vairāk nekā EUR 11 miljardus; |
| --- | --- |

D.

tā kā autonoma piekļuve kosmosam Eiropas Savienībai ir stratēģiski svarīga; tā kā Eiropas autonomijas nostiprināšanai būtiski svarīga ir ļoti ticama un precīza informācija par atrašanās vietu un laiku un ZN dati un tā kā Eiropas GNSS un Copernicus programmām raksturīga unikāla inovatīva tehnoloģiju ieviešanas pieeja; tā kā līdz 2020. gadam Savienība šo programmu infrastruktūrā ieguldīs vairāk nekā EUR 11 miljardus;

| E. | tā kā Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests (EGNOS), kas pastiprina GPS signālu, jau darbojas un Galileo drīz sāks sniegt savus sākotnējos pakalpojumus; tā kā Copernicus jau darbojas, tā pamatpakalpojumi jau ir pieejami lietotājiem un tā dati ir brīvi pieejami visā pasaulē; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests (EGNOS), kas pastiprina GPS signālu, jau darbojas un Galileo drīz sāks sniegt savus sākotnējos pakalpojumus; tā kā Copernicus jau darbojas, tā pamatpakalpojumi jau ir pieejami lietotājiem un tā dati ir brīvi pieejami visā pasaulē;

| F. | tā kā kosmosa pētniecībā izstrādātajām tehnoloģijām raksturīga liela savstarpēja bagātināšanās un sekundārā ietekme uz citām politikas jomām; |
| --- | --- |

F.

tā kā kosmosa pētniecībā izstrādātajām tehnoloģijām raksturīga liela savstarpēja bagātināšanās un sekundārā ietekme uz citām politikas jomām;

| G. | tā kā Eiropā jāsavieno esošā infrastruktūra datu glabāšanas, tīklu un augstas veiktspējas skaitļošanas jomās, lai pilnveidotu spēju apstrādāt un glabāt lielus satelītdatu apjomus, tāpēc ir svarīgi veicināt spēcīgu un konkurētspējīgu Eiropas lejupējo ZN nozari; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropā jāsavieno esošā infrastruktūra datu glabāšanas, tīklu un augstas veiktspējas skaitļošanas jomās, lai pilnveidotu spēju apstrādāt un glabāt lielus satelītdatu apjomus, tāpēc ir svarīgi veicināt spēcīgu un konkurētspējīgu Eiropas lejupējo ZN nozari;

| H. | tā kā paredzams, ka nākamajās divās desmitgadēs Eiropas GNSS sniegs ekonomisku un sociālu labumu aptuveni EUR 60–90 miljardu vērtībā; tā kā ir aplēsts, ka ZN lejupējo pakalpojumu tirgus gada apgrozījuma potenciāls, kas sasniedzams līdz 2030. gadam, ir aptuveni EUR 2,8 miljardi un 90 % no tiem avots būtu Copernicus; |
| --- | --- |

H.

tā kā paredzams, ka nākamajās divās desmitgadēs Eiropas GNSS sniegs ekonomisku un sociālu labumu aptuveni EUR 60–90 miljardu vērtībā; tā kā ir aplēsts, ka ZN lejupējo pakalpojumu tirgus gada apgrozījuma potenciāls, kas sasniedzams līdz 2030. gadam, ir aptuveni EUR 2,8 miljardi un 90 % no tiem avots būtu Copernicus;

| I. | tā kā uz kosmosa datiem balstītu lejupējo lietojumu un pakalpojumu iekļūšana tirgū līdz šim nav bijusi tik liela, kā gaidīts; tā kā nolūkā pilnībā izmantot kosmosa datu tirgus potenciālu jāstimulē gan publiskais, gan privātais pieprasījums un ir nepieciešams novērst tirgus sadrumstalotību un visus tehniskos, leģislatīvos un citus šķēršļus iekšējā tirgus darbībai kosmosa produktu un pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

I.

tā kā uz kosmosa datiem balstītu lejupējo lietojumu un pakalpojumu iekļūšana tirgū līdz šim nav bijusi tik liela, kā gaidīts; tā kā nolūkā pilnībā izmantot kosmosa datu tirgus potenciālu jāstimulē gan publiskais, gan privātais pieprasījums un ir nepieciešams novērst tirgus sadrumstalotību un visus tehniskos, leģislatīvos un citus šķēršļus iekšējā tirgus darbībai kosmosa produktu un pakalpojumu jomā;

| J. | tā kā Komisija 2016. gada darba programmā paziņoja, ka grasās nākt klajā ar Eiropas kosmosa stratēģiju, un 2016. gada aprīlī sāka sabiedrisko apspriešanu; tā kā šī rezolūcija dos ieguldījumu minētajā stratēģijā, |
| --- | --- |

J.

tā kā Komisija 2016. gada darba programmā paziņoja, ka grasās nākt klajā ar Eiropas kosmosa stratēģiju, un 2016. gada aprīlī sāka sabiedrisko apspriešanu; tā kā šī rezolūcija dos ieguldījumu minētajā stratēģijā,

Kosmosa stratēģija un tirgus apguve

| 1. | mudina Komisiju nākt klajā ar vispusīgu, vērienīgu un tālredzīgu stratēģiju, kas kosmosa tehnoloģiju un pakalpojumu jomā īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā nodrošinātu Eiropai vadošu pozīciju globālajos tirgos, dotu Eiropai neatkarīgu piekļuvi kosmosam un nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas kosmosa nozarei; |
| --- | --- |

1.

mudina Komisiju nākt klajā ar vispusīgu, vērienīgu un tālredzīgu stratēģiju, kas kosmosa tehnoloģiju un pakalpojumu jomā īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā nodrošinātu Eiropai vadošu pozīciju globālajos tirgos, dotu Eiropai neatkarīgu piekļuvi kosmosam un nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas kosmosa nozarei;

| 2. | uzskata, ka vienam no galvenajiem stratēģijas elementiem vajadzētu būt kosmosa datu, pakalpojumu un lietojumu ienākšanai tirgū, lai līdz maksimumam palielinātu ES kosmosa programmu sociālekonomisko izdevīgumu; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka vienam no galvenajiem stratēģijas elementiem vajadzētu būt kosmosa datu, pakalpojumu un lietojumu ienākšanai tirgū, lai līdz maksimumam palielinātu ES kosmosa programmu sociālekonomisko izdevīgumu;

| 3. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par skaidru Eiropas kosmosa nozares politiku, kas būtu gaidāmās stratēģijas daļa; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par skaidru Eiropas kosmosa nozares politiku, kas būtu gaidāmās stratēģijas daļa;

| 4. | uzsver, ka ES kosmosa programmu turpmākajai attīstībai vajadzētu būt vērstai uz lietotājiem un balstītai uz publiskā, privātā un zinātnes sektora vajadzībām; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka ES kosmosa programmu turpmākajai attīstībai vajadzētu būt vērstai uz lietotājiem un balstītai uz publiskā, privātā un zinātnes sektora vajadzībām;

| 5. | atzīst, ka ES kosmosa politikas īstenošanā iesaistīts plašs ieinteresēto personu klāsts, īpaši Komisija, Eiropas GNSS aģentūra (GSA), Eiropas Kosmosa aģentūra (EKA), Copernicus pakalpojumu sniedzēji (EUMETSAT, Eiropas Vides aģentūra, Eiropas Jūras drošības aģentūra, Frontex, Eiropas Vidēja termiņa laika prognožu centrs, Kopīgais pētniecības centrs, Mercator Ocean), dalībvalstis un nozares dalībnieki; mudina tās vēl vairāk attīstīt sadarbību, īpaši starp ES un EKA; aicina Komisiju būtiski iesaistītes Eiropas industrijas spēju attīstībā, lai uzlabotu piekļuvi datiem, tirgus apguvi un konkurētspēju pasaules tirgū; |
| --- | --- |

5.

atzīst, ka ES kosmosa politikas īstenošanā iesaistīts plašs ieinteresēto personu klāsts, īpaši Komisija, Eiropas GNSS aģentūra (GSA), Eiropas Kosmosa aģentūra (EKA), Copernicus pakalpojumu sniedzēji (EUMETSAT, Eiropas Vides aģentūra, Eiropas Jūras drošības aģentūra, Frontex, Eiropas Vidēja termiņa laika prognožu centrs, Kopīgais pētniecības centrs, Mercator Ocean), dalībvalstis un nozares dalībnieki; mudina tās vēl vairāk attīstīt sadarbību, īpaši starp ES un EKA; aicina Komisiju būtiski iesaistītes Eiropas industrijas spēju attīstībā, lai uzlabotu piekļuvi datiem, tirgus apguvi un konkurētspēju pasaules tirgū;

| 6. | uzsver, ka nolūkā sekmēt izmantošanu publiskā un privātā sektora lietotāju vidū ir jāvienkāršo ES kosmosa darbību institucionālais fons; prasa, lai Komisija stratēģijā risina šo jautājumu un lai tā ierosina skaidri noteiktas dažādo dalībnieku lomas; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka nolūkā sekmēt izmantošanu publiskā un privātā sektora lietotāju vidū ir jāvienkāršo ES kosmosa darbību institucionālais fons; prasa, lai Komisija stratēģijā risina šo jautājumu un lai tā ierosina skaidri noteiktas dažādo dalībnieku lomas;

| 7. | uzsver reģionālās dimensijas nozīmi; atbalsta lielāku reģionālo un vietējo iestāžu iesaisti sekmīgā ES kosmosa politikā; uzstāj, ka valsts līmenī jākoordinē vietējās iniciatīvas, lai nepieļautu Komisijas un dalībvalstu darbību pārklāšanos; |
| --- | --- |

7.

uzsver reģionālās dimensijas nozīmi; atbalsta lielāku reģionālo un vietējo iestāžu iesaisti sekmīgā ES kosmosa politikā; uzstāj, ka valsts līmenī jākoordinē vietējās iniciatīvas, lai nepieļautu Komisijas un dalībvalstu darbību pārklāšanos;

Tehniskie šķēršļi

| 8. | atzinīgi vērtē progresu, kas panākts attiecībā uz abām kosmosa pamatprogrammām — Galileo un Copernicus; uzskata, ka tās būtu jāuzskata par savstarpēji papildinošām programmām un ka būtu jāveicina papildu sinerģija; mudina Komisiju ievērot grafiku un nodrošināt, ka abu pamatprogrammu kosmosa un zemes infrastruktūra un sniegtie pakalpojumi darbojas ātri un pilnīgi; uzskata, ka, lai saglabātu privātā sektora uzticēšanos, izšķirīgi svarīgi ir nepieļaut nekādu turpmāku kavēšanos; vēlreiz norāda uz globālā tirgus iespējām, ko dod Eiropas GNSS saistībā ar EGNOS pārklājuma paplašināšanu Eiropas dienvidaustrumos un austrumos, Āfrikā un Tuvajos Austrumos; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē progresu, kas panākts attiecībā uz abām kosmosa pamatprogrammām — Galileo un Copernicus; uzskata, ka tās būtu jāuzskata par savstarpēji papildinošām programmām un ka būtu jāveicina papildu sinerģija; mudina Komisiju ievērot grafiku un nodrošināt, ka abu pamatprogrammu kosmosa un zemes infrastruktūra un sniegtie pakalpojumi darbojas ātri un pilnīgi; uzskata, ka, lai saglabātu privātā sektora uzticēšanos, izšķirīgi svarīgi ir nepieļaut nekādu turpmāku kavēšanos; vēlreiz norāda uz globālā tirgus iespējām, ko dod Eiropas GNSS saistībā ar EGNOS pārklājuma paplašināšanu Eiropas dienvidaustrumos un austrumos, Āfrikā un Tuvajos Austrumos;

| 9. | atbalsta tādu integrētu lietojumu izstrādi, kas izmanto gan EGNOS/Galileo, gan Copernicus; |
| --- | --- |

9.

atbalsta tādu integrētu lietojumu izstrādi, kas izmanto gan EGNOS/Galileo, gan Copernicus;

| 10. | uzskata, ka Copernicus datu izplatīšana ir pārāk sadrumstalota un ka būtiski svarīga ir ES līmeņa pieeja, lai Eiropas industrija varētu to izmantot; uzsver, ka uzlabota piekļuve Copernicus ZN datiem ir priekšnosacījums spēcīgas lejupējās nozares attīstībai; īpaši uzsver, ka vajadzīga ātrāka piekļuve lielām ZN datu kopām, piemēram, laikrindām; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka Copernicus datu izplatīšana ir pārāk sadrumstalota un ka būtiski svarīga ir ES līmeņa pieeja, lai Eiropas industrija varētu to izmantot; uzsver, ka uzlabota piekļuve Copernicus ZN datiem ir priekšnosacījums spēcīgas lejupējās nozares attīstībai; īpaši uzsver, ka vajadzīga ātrāka piekļuve lielām ZN datu kopām, piemēram, laikrindām;

| 11. | mudina Komisiju nodrošināt, ka Copernicus dati ir pieejami neatkarīgām IKT platformām, kas ļautu glabāt, pārvaldīt un apstrādāt lielos datus un tiem viegli piekļūt un kas atvieglotu datu kopu integrēšanu no cik vien daudziem avotiem iespējams un to piedāvāšanu lietotājiem; uzskata, ka šādām platformām vajadzētu:






  — | konsolidēt pieprasījumu, palīdzot novērst pašreizējo sadrumstalotību un izveidot iekšēju ZN datu tirgu bez vajadzības pieņemt regulatīvus pasākumus; |
| --- | --- | --- |

11.

mudina Komisiju nodrošināt, ka Copernicus dati ir pieejami neatkarīgām IKT platformām, kas ļautu glabāt, pārvaldīt un apstrādāt lielos datus un tiem viegli piekļūt un kas atvieglotu datu kopu integrēšanu no cik vien daudziem avotiem iespējams un to piedāvāšanu lietotājiem; uzskata, ka šādām platformām vajadzētu:

—

konsolidēt pieprasījumu, palīdzot novērst pašreizējo sadrumstalotību un izveidot iekšēju ZN datu tirgu bez vajadzības pieņemt regulatīvus pasākumus;

| — | garantēt lietotājiem atvērtu un nediskriminējošu piekļuvi; |
| --- | --- |

—

garantēt lietotājiem atvērtu un nediskriminējošu piekļuvi;

| — | dot iespēju nozarei ar šīm platformām sniegt tādus pakalpojumus, kādus tā uzskata par atbilstošiem; |
| --- | --- |

—

dot iespēju nozarei ar šīm platformām sniegt tādus pakalpojumus, kādus tā uzskata par atbilstošiem;

| — | papildināt citus dalībvalstu, EKA, nozares un Atvērtās zinātnes mākoņa centienus; |
| --- | --- |

—

papildināt citus dalībvalstu, EKA, nozares un Atvērtās zinātnes mākoņa centienus;

| 12. | iesaka Komisijai cieši sadarboties ar dalībvalstīm un EKA, lai izveidotu pienācīgi integrētu infrastruktūras sistēmu ar pienācīgu datu drošības līmeni; |
| --- | --- |

12.

iesaka Komisijai cieši sadarboties ar dalībvalstīm un EKA, lai izveidotu pienācīgi integrētu infrastruktūras sistēmu ar pienācīgu datu drošības līmeni;

| 13. | uzsver, ka ar Galileo programmu savietojamu mikroshēmu un uztvērēju trūkums būtiski kavēs Galileo izmantošanu tirgū; tāpēc atzinīgi vērtē summu, kas to izstrādes nolūkā Eiropas GNSS budžetā atvēlēta GSA pārvaldītajai finansēšanas programmai “Pamatelementi”; mudina Komisiju vidusposma novērtējumā pārbaudīt, vai šo summu nevajadzētu palielināt; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka ar Galileo programmu savietojamu mikroshēmu un uztvērēju trūkums būtiski kavēs Galileo izmantošanu tirgū; tāpēc atzinīgi vērtē summu, kas to izstrādes nolūkā Eiropas GNSS budžetā atvēlēta GSA pārvaldītajai finansēšanas programmai “Pamatelementi”; mudina Komisiju vidusposma novērtējumā pārbaudīt, vai šo summu nevajadzētu palielināt;

| 14. | aicina GSA turpināt sadarbību ar mikroshēmu un uztvērēju ražotājiem, lai noskaidrotu to vajadzības un sniegtu tiem nepieciešamo tehnisko informāciju un specifikācijas nolūkā panākt, ka pēc iespējas lielāka daļa lietotāju aprīkojuma ir saderīga ar Galileo; uzskata, ka nozare būtu jāiesaista programmas attīstībā, lai sistēma visu laiku atbilstu tirgus vajadzībām; aicina Komisiju panākt, ka nozare pieņem Galileo par vienu no multikonstelāciju uztvērēju references konstelācijām; |
| --- | --- |

14.

aicina GSA turpināt sadarbību ar mikroshēmu un uztvērēju ražotājiem, lai noskaidrotu to vajadzības un sniegtu tiem nepieciešamo tehnisko informāciju un specifikācijas nolūkā panākt, ka pēc iespējas lielāka daļa lietotāju aprīkojuma ir saderīga ar Galileo; uzskata, ka nozare būtu jāiesaista programmas attīstībā, lai sistēma visu laiku atbilstu tirgus vajadzībām; aicina Komisiju panākt, ka nozare pieņem Galileo par vienu no multikonstelāciju uztvērēju references konstelācijām;

| 15. | atgādina, ka Galileo būs savi diferencētāji, proti, konkrētas priekšrocības, kādu nav citām GNSS konstelācijām, piemēram, atklāto pakalpojumu autentifikācija un ļoti augsta komerciālo pakalpojumu precizitāte un uzticamība; uzsver, ka ir būtiski šos diferencētājus darīt pieejamus cik drīz vien iespējams, lai palīdzētu nodrošināt, ka Galileo kļūst par references konstelāciju un ka var popularizēt tā priekšrocības salīdzinājumā ar konkurentiem; |
| --- | --- |

15.

atgādina, ka Galileo būs savi diferencētāji, proti, konkrētas priekšrocības, kādu nav citām GNSS konstelācijām, piemēram, atklāto pakalpojumu autentifikācija un ļoti augsta komerciālo pakalpojumu precizitāte un uzticamība; uzsver, ka ir būtiski šos diferencētājus darīt pieejamus cik drīz vien iespējams, lai palīdzētu nodrošināt, ka Galileo kļūst par references konstelāciju un ka var popularizēt tā priekšrocības salīdzinājumā ar konkurentiem;

| 16. | uzsver, ka ir svarīgi panākt nepieciešamo tehnisko standartu ieviešanu, lai kosmosa datus un pakalpojumus būtu iespējams izmantot; mudina Komisiju šādu standartu izstrādes nolūkā izveidot tematiskas darba grupas, kurās būtu dalībvalstu eksperti; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka ir svarīgi panākt nepieciešamo tehnisko standartu ieviešanu, lai kosmosa datus un pakalpojumus būtu iespējams izmantot; mudina Komisiju šādu standartu izstrādes nolūkā izveidot tematiskas darba grupas, kurās būtu dalībvalstu eksperti;

Tirgus šķēršļi

| 17. | uzskata, ka publiskā sektora darbībām, tostarp tām, ko veic pilnvarotas Eiropas aģentūras, vajadzētu būt paredzamām, lai veicinātu privātā sektora ieguldījumus; principā uzskata, ka kosmosa pakalpojumu sniegšana nākotnē lielākoties būtu jāatstāj komercuzņēmumu ziņā, no kuriem tie lielākoties arī būtu jāpērk, ja vien nav pārliecinošu iemeslu, piemēram, īsta drošības apdraudējuma, kas liktu rīkoties citādi; iesaka Copernicus un Galileo regulu vidusposma pārskatīšanu izmantot, lai nodrošinātu lielāku privātā sektora iesaisti pakalpojumu iepirkumā; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka publiskā sektora darbībām, tostarp tām, ko veic pilnvarotas Eiropas aģentūras, vajadzētu būt paredzamām, lai veicinātu privātā sektora ieguldījumus; principā uzskata, ka kosmosa pakalpojumu sniegšana nākotnē lielākoties būtu jāatstāj komercuzņēmumu ziņā, no kuriem tie lielākoties arī būtu jāpērk, ja vien nav pārliecinošu iemeslu, piemēram, īsta drošības apdraudējuma, kas liktu rīkoties citādi; iesaka Copernicus un Galileo regulu vidusposma pārskatīšanu izmantot, lai nodrošinātu lielāku privātā sektora iesaisti pakalpojumu iepirkumā;

| 18. | mudina Komisiju Copernicus datu sakarā pēc iespējas drīz skaidri noteikt publisko pamatpakalpojumu lomu (kādus produktus tie piedāvā atvērtas un brīvas piekļuves politikas ietvaros, kādas ir jaunu produktu pievienošanas procedūras) un to, kas būtu jāatstāj lejupējai nozarei; aicina Komisiju novērtēt ļoti augstas izšķirtspējas ZN datu vajadzības ES iekšējiem operacionāliem mērķiem; uzskata, ka šādi dati būtu jāpērk no Eiropas komerciālajiem pakalpojumu sniedzējiem, lai nostādītu Eiropas nozari spēcīgā pozīcijā, kas tai pavērtu pārdošanas iespējas pasaules komerctirgos; mudina Komisiju arī īstenot pasākumus, kas sekmētu to, ka publiskās iestādes iepērk kosmosa pakalpojumus, cita starpā — sekmējot publisko iepirkumu pirmskomercializācijas posmā, it īpaši inovatīvu MVU atbalstīšanas nolūkā; |
| --- | --- |

18.

mudina Komisiju Copernicus datu sakarā pēc iespējas drīz skaidri noteikt publisko pamatpakalpojumu lomu (kādus produktus tie piedāvā atvērtas un brīvas piekļuves politikas ietvaros, kādas ir jaunu produktu pievienošanas procedūras) un to, kas būtu jāatstāj lejupējai nozarei; aicina Komisiju novērtēt ļoti augstas izšķirtspējas ZN datu vajadzības ES iekšējiem operacionāliem mērķiem; uzskata, ka šādi dati būtu jāpērk no Eiropas komerciālajiem pakalpojumu sniedzējiem, lai nostādītu Eiropas nozari spēcīgā pozīcijā, kas tai pavērtu pārdošanas iespējas pasaules komerctirgos; mudina Komisiju arī īstenot pasākumus, kas sekmētu to, ka publiskās iestādes iepērk kosmosa pakalpojumus, cita starpā — sekmējot publisko iepirkumu pirmskomercializācijas posmā, it īpaši inovatīvu MVU atbalstīšanas nolūkā;

| 19. | aicina intensīvāk censties palielināt publiskā un privātā sektora un tiešo lietotāju informētību par Eiropas kosmosa programmu potenciālu un sekmēt kosmosa datu izmantošanu publiskajā sektorā un uzņēmējdarbības aprindās; uzskata, ka uz lietotājiem un problēmu risināšanu orientēta pieeja, kurā politikas vajadzības salāgotas ar attiecīgajiem operacionālajiem satelītpakalpojumiem, var būt efektīva; iesaka Komisijai sekmēt paraugprakses apmaiņu — kā tādas piemērs minama Apvienotās Karalistes programma “Kosmoss labākai valsts pārvaldei”; uzskata, ka Komisijai var būt svarīga loma publiskā sektora vajadzību apkopošanā un lietotāju pieprasījuma radīšanā; |
| --- | --- |

19.

aicina intensīvāk censties palielināt publiskā un privātā sektora un tiešo lietotāju informētību par Eiropas kosmosa programmu potenciālu un sekmēt kosmosa datu izmantošanu publiskajā sektorā un uzņēmējdarbības aprindās; uzskata, ka uz lietotājiem un problēmu risināšanu orientēta pieeja, kurā politikas vajadzības salāgotas ar attiecīgajiem operacionālajiem satelītpakalpojumiem, var būt efektīva; iesaka Komisijai sekmēt paraugprakses apmaiņu — kā tādas piemērs minama Apvienotās Karalistes programma “Kosmoss labākai valsts pārvaldei”; uzskata, ka Komisijai var būt svarīga loma publiskā sektora vajadzību apkopošanā un lietotāju pieprasījuma radīšanā;

| 20. | atzinīgi vērtē dažādās informētības palielināšanas darbības, ko veic Komisija, GSA, EKA, Copernicus pakalpojumu sniedzēji, valstu kosmosa aģentūras un citas ieinteresētās personas; kā labus paraugprakses piemērus izceļ ikgadējo konferenci par Eiropas kosmosa politiku, Eiropas kosmosa risinājumu konferences, kosmosa dienas, Eiropas kosmosa izstādi, Galileo zīmējumu konkursu, Eiropas satelītnavigācijas konkursu un Copernicus Masters; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē dažādās informētības palielināšanas darbības, ko veic Komisija, GSA, EKA, Copernicus pakalpojumu sniedzēji, valstu kosmosa aģentūras un citas ieinteresētās personas; kā labus paraugprakses piemērus izceļ ikgadējo konferenci par Eiropas kosmosa politiku, Eiropas kosmosa risinājumu konferences, kosmosa dienas, Eiropas kosmosa izstādi, Galileo zīmējumu konkursu, Eiropas satelītnavigācijas konkursu un Copernicus Masters;

| 21. | uzskata, ka programmas Copernicus popularizēšanas un mārketinga nolūkā būtu jādara vairāk; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka programmas Copernicus popularizēšanas un mārketinga nolūkā būtu jādara vairāk;

| 22. | mudina GSA turpināt darbu, ko tā veic Galileo un EGNOS popularizēšanas un mārketinga nolūkā un lai nodrošinātu informāciju par lietotāju vajadzībām un satelītnavigācijas tirgus jaunumiem; |
| --- | --- |

22.

mudina GSA turpināt darbu, ko tā veic Galileo un EGNOS popularizēšanas un mārketinga nolūkā un lai nodrošinātu informāciju par lietotāju vajadzībām un satelītnavigācijas tirgus jaunumiem;

| 23. | uzskata, ka Komisijai informētības palielināšanā par Copernicus un Galileo kosmosa datu priekšrocībām būtu jāiesaista dalībvalstu reģionālo Europe Direct centru tīkls, kā arī jāpalīdz publiskajām iestādēm noskaidrot to vajadzības; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka Komisijai informētības palielināšanā par Copernicus un Galileo kosmosa datu priekšrocībām būtu jāiesaista dalībvalstu reģionālo Europe Direct centru tīkls, kā arī jāpalīdz publiskajām iestādēm noskaidrot to vajadzības;

Kosmoss ES politikā

| 24. | iesaka Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt, ka attiecīgajās politikas jomās un programmās izmanto Eiropas kosmosa programmu infrastruktūru un pakalpojumus; uzskata, ka Komisijai būtu jānostiprina saiknes starp ES kosmosa resursiem un darbībām tādās politikas jomās kā iekšējais tirgus, rūpnieciskais pamats, darbvietas, izaugsme, investīcijas, enerģētika, klimats, vide, veselība, lauksaimniecība, mežsaimniecība, zivsaimniecība, transports, tūrisms, digitālais vienotais tirgus, reģionālā politika un vietējā plānošana; uzskata, ka pastāv ļoti liels potenciāls risināt problēmas tādās jomās kā migrācija, robežu pārvaldība un ilgtspējīga attīstība; |
| --- | --- |

24.

iesaka Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt, ka attiecīgajās politikas jomās un programmās izmanto Eiropas kosmosa programmu infrastruktūru un pakalpojumus; uzskata, ka Komisijai būtu jānostiprina saiknes starp ES kosmosa resursiem un darbībām tādās politikas jomās kā iekšējais tirgus, rūpnieciskais pamats, darbvietas, izaugsme, investīcijas, enerģētika, klimats, vide, veselība, lauksaimniecība, mežsaimniecība, zivsaimniecība, transports, tūrisms, digitālais vienotais tirgus, reģionālā politika un vietējā plānošana; uzskata, ka pastāv ļoti liels potenciāls risināt problēmas tādās jomās kā migrācija, robežu pārvaldība un ilgtspējīga attīstība;

| 25. | tāpēc uzstāj, ka Komisijai jāveic kosmosa aspekta pārbaude visām esošajām un jaunajām politikas iniciatīvām, lai pārliecinātos, ka ES kosmosa resursi tiek izmantoti cik labi iespējams; mudina Komisiju novērtēt pašreizējos ES tiesību aktus, lai noskaidrotu, vai ir nepieciešamas izmaiņas nolūkā sekmēt satelītdatu un satelītpakalpojumu (GNSS, ZN, telesakari) izmantošanu, lai nodrošinātu sociālekonomisko un citu labumu gūšanu, un veikt kosmosa aspekta pārbaudi visiem jaunajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

25.

tāpēc uzstāj, ka Komisijai jāveic kosmosa aspekta pārbaude visām esošajām un jaunajām politikas iniciatīvām, lai pārliecinātos, ka ES kosmosa resursi tiek izmantoti cik labi iespējams; mudina Komisiju novērtēt pašreizējos ES tiesību aktus, lai noskaidrotu, vai ir nepieciešamas izmaiņas nolūkā sekmēt satelītdatu un satelītpakalpojumu (GNSS, ZN, telesakari) izmantošanu, lai nodrošinātu sociālekonomisko un citu labumu gūšanu, un veikt kosmosa aspekta pārbaudi visiem jaunajiem tiesību aktiem;

| 26. | mudina Komisiju izskatīt iespējas GNSS un Copernicus izmantot arī Savienības kaimiņvalstīs un attīstības politikā, kā arī sarunās par sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām; |
| --- | --- |

26.

mudina Komisiju izskatīt iespējas GNSS un Copernicus izmantot arī Savienības kaimiņvalstīs un attīstības politikā, kā arī sarunās par sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām;

| 27. | uzsver, ka Eiropas GNSS dati ir izšķirīgi svarīgi intelektiskā transporta un satiksmes pārvaldības sistēmu drošības palielināšanā; norāda uz eZvana un digitālā tahogrāfa regulām, kas palīdzēs sekmēt Galileo un EGNOS izmantošanu; mudina Komisiju pievērsties arī citām relevantām izmantošanas jomām, kur iespējami ES iedzīvotāju drošības uzlabojumi, piemēram, ārkārtas izsaukuma/ziņas vietas noteikšanai; aicina Komisiju šajā sakarā veikt leģislatīvus pasākumus, lai nodrošinātu GNSS mikroshēmu saderību ar Galileo/EGNOS, it sevišķi civilās aviācijas un kritiskās infrastruktūras jomā; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka Eiropas GNSS dati ir izšķirīgi svarīgi intelektiskā transporta un satiksmes pārvaldības sistēmu drošības palielināšanā; norāda uz eZvana un digitālā tahogrāfa regulām, kas palīdzēs sekmēt Galileo un EGNOS izmantošanu; mudina Komisiju pievērsties arī citām relevantām izmantošanas jomām, kur iespējami ES iedzīvotāju drošības uzlabojumi, piemēram, ārkārtas izsaukuma/ziņas vietas noteikšanai; aicina Komisiju šajā sakarā veikt leģislatīvus pasākumus, lai nodrošinātu GNSS mikroshēmu saderību ar Galileo/EGNOS, it sevišķi civilās aviācijas un kritiskās infrastruktūras jomā;

| 28. | uzsver, ka kosmosa dati un pakalpojumi var būt ārkārtīgi noderīgi nolūkā izvirzīt Eiropu svarīgāko jauno tehnoloģiju attīstības vadībā, piemēram, lietiskā interneta, viedo pilsētu, lielo datu un savienoto/autonomo transportlīdzekļu jomā; šajā sakarā atzinīgi vērtē Amsterdamas paziņojumu, kurā uzsvērta Galileo un EGNOS loma; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka kosmosa dati un pakalpojumi var būt ārkārtīgi noderīgi nolūkā izvirzīt Eiropu svarīgāko jauno tehnoloģiju attīstības vadībā, piemēram, lietiskā interneta, viedo pilsētu, lielo datu un savienoto/autonomo transportlīdzekļu jomā; šajā sakarā atzinīgi vērtē Amsterdamas paziņojumu, kurā uzsvērta Galileo un EGNOS loma;

Finansējuma un zinātības pieejamība

| 29. | uzsver, ka ir jānostiprina finansējums lejupējo lietojumu un pakalpojumu izstrādei un lejupējam tirgum vispār; aicina Komisiju uz nākamās DFS laiku izskatīt, vai būtu vēlams šim nolūkam atvēlēt lielāku daļu ES kosmosa budžeta; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka ir jānostiprina finansējums lejupējo lietojumu un pakalpojumu izstrādei un lejupējam tirgum vispār; aicina Komisiju uz nākamās DFS laiku izskatīt, vai būtu vēlams šim nolūkam atvēlēt lielāku daļu ES kosmosa budžeta;

| 30. | uzsver, ka lejupējās kosmosa nozares atbalstam ES rīcībā ir plašs finansējuma piekļuves iespēju klāsts (“Apvārsnis 2020”, ESI fondi, COSME, ESIF utt.); mudina Komisiju izmantot šos instrumentus koordinēti un mērķtiecīgi, turklāt sekmējot konsultatīvos un informatīvos pakalpojumus; mudina Komisiju ieviest arī inovatīvus un elastīgus finansēšanas mehānismus un risināt nepietiekamās riska kapitāla pieejamības problēmu; uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš vienkāršotai finansējuma pieejamībai Eiropas jaunuzņēmumiem, mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem, it īpaši nolūkā palīdzēt tiem sekmīgi darboties agrīnajos komercializācijas posmos; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka lejupējās kosmosa nozares atbalstam ES rīcībā ir plašs finansējuma piekļuves iespēju klāsts (“Apvārsnis 2020”, ESI fondi, COSME, ESIF utt.); mudina Komisiju izmantot šos instrumentus koordinēti un mērķtiecīgi, turklāt sekmējot konsultatīvos un informatīvos pakalpojumus; mudina Komisiju ieviest arī inovatīvus un elastīgus finansēšanas mehānismus un risināt nepietiekamās riska kapitāla pieejamības problēmu; uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš vienkāršotai finansējuma pieejamībai Eiropas jaunuzņēmumiem, mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem, it īpaši nolūkā palīdzēt tiem sekmīgi darboties agrīnajos komercializācijas posmos;

| 31. | mudina Komisiju sekmēt kosmosa uzņēmumu, tostarp MVU, internacionalizāciju, nodrošinot labāku piekļuvi finansējumam un pienācīgu atbalstu Eiropas kosmosa nozares konkurētspējai, kā arī ar īpašu ES rīcību nodrošinot Eiropai neatkarīgu piekļuvi kosmosam; |
| --- | --- |

31.

mudina Komisiju sekmēt kosmosa uzņēmumu, tostarp MVU, internacionalizāciju, nodrošinot labāku piekļuvi finansējumam un pienācīgu atbalstu Eiropas kosmosa nozares konkurētspējai, kā arī ar īpašu ES rīcību nodrošinot Eiropai neatkarīgu piekļuvi kosmosam;

| 32. | iesaka nostiprināt saikni starp pētniecību un izstrādi un atbalstu uzņēmējdarbības attīstības programmām; īpaši uzskata, ka kosmosa nozarē būtu labāk jāizmanto pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” inovācijas potenciāls; prasa pienācīgu stratēģiju pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ar kosmosu saistītās pētniecības rezultātu izplatīšanai uzņēmējdarbības aprindām un uzskata, ka ir jāveicina ciešāka augstskolu un privātuzņēmumu sadarbība lietojumu un pakalpojumu izstrādes nolūkā; |
| --- | --- |

32.

iesaka nostiprināt saikni starp pētniecību un izstrādi un atbalstu uzņēmējdarbības attīstības programmām; īpaši uzskata, ka kosmosa nozarē būtu labāk jāizmanto pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” inovācijas potenciāls; prasa pienācīgu stratēģiju pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ar kosmosu saistītās pētniecības rezultātu izplatīšanai uzņēmējdarbības aprindām un uzskata, ka ir jāveicina ciešāka augstskolu un privātuzņēmumu sadarbība lietojumu un pakalpojumu izstrādes nolūkā;

| 33. | ir pārliecināts, ka kosmosa nozares kopas, inkubatori un līdzīgas iniciatīvas palīdz balstīt tirgus apguvi, sekmēt inovāciju un veicināt sinerģijas starp kosmosa nozari un IKT un citām ekonomikas nozarēm; atzinīgi vērtē vairāku dalībvalstu centienus šajā jomā, kā arī EKA uzņēmējdarbības inkubācijas centrus; uzskata, ka Komisijai šie centieni izveidot saskaņotu ES stratēģiju būtu jāizmanto, lai atbalstītu kosmosa uzņēmējdarbību un izstrādātu līdzekļus tās sasaistei ar ekonomiku kopumā; aicina Komisiju palīdzēt attiecībā uz šīm darbībām, kurās Viduseiropas un Austrumeiropas valstis atpaliek, novērst ģeogrāfisko nelīdzsvarotību; uzsver, ka ir jānostiprina sadarbība un informācijas un paraugprakses apmaiņa, kā arī infrastruktūras spēju dalīšana; |
| --- | --- |

33.

ir pārliecināts, ka kosmosa nozares kopas, inkubatori un līdzīgas iniciatīvas palīdz balstīt tirgus apguvi, sekmēt inovāciju un veicināt sinerģijas starp kosmosa nozari un IKT un citām ekonomikas nozarēm; atzinīgi vērtē vairāku dalībvalstu centienus šajā jomā, kā arī EKA uzņēmējdarbības inkubācijas centrus; uzskata, ka Komisijai šie centieni izveidot saskaņotu ES stratēģiju būtu jāizmanto, lai atbalstītu kosmosa uzņēmējdarbību un izstrādātu līdzekļus tās sasaistei ar ekonomiku kopumā; aicina Komisiju palīdzēt attiecībā uz šīm darbībām, kurās Viduseiropas un Austrumeiropas valstis atpaliek, novērst ģeogrāfisko nelīdzsvarotību; uzsver, ka ir jānostiprina sadarbība un informācijas un paraugprakses apmaiņa, kā arī infrastruktūras spēju dalīšana;

| 34. | uzskata, ka ES un dalībvalstīm sadarbībā ar privāto sektoru vajadzētu pastiprināt centienus veicināt prasmes un uzņēmējdarbību un palielināt kosmosa nozares pievilcību tehnisko augstskolu studentiem, jaunajiem zinātniekiem un uzņēmējiem; uzskata, ka tas palīdzēs saglabāt vadošas kosmosa zinātnes spējas un novērst augsti izglītotu un kvalificētu ekspertu emigrāciju uz citām pasaules daļām; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka ES un dalībvalstīm sadarbībā ar privāto sektoru vajadzētu pastiprināt centienus veicināt prasmes un uzņēmējdarbību un palielināt kosmosa nozares pievilcību tehnisko augstskolu studentiem, jaunajiem zinātniekiem un uzņēmējiem; uzskata, ka tas palīdzēs saglabāt vadošas kosmosa zinātnes spējas un novērst augsti izglītotu un kvalificētu ekspertu emigrāciju uz citām pasaules daļām;

o

o o

| 35. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

35.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 150, 20.5.2014., 72. lpp.

(2)  OV L 122, 24.4.2014., 44. lpp.

(3)  OV L 276, 20.10.2010., 11. lpp.

(4)  OV L 347, 20.12.2013., 1. lpp.

(5)  OV L 123, 19.5.2015., 77. lpp.

(6)  OV L 60, 28.2.2014., 1. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0267.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0534.

(9)  OV C 227 E, 6.8.2013., 16. lpp.

(10)  OV C 380 E, 11.12.2012., 1. lpp.

(11)  “Space Market Uptake in Europe”, pētījums ITRE komitejai, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, Politikas departaments A, 2016, ISBN 978-92-823-8537-1.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/101 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/101

---

P8_TA(2016)0269

Stāvoklis Venecuēlā

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par stāvokli Venecuēlā (2016/2699(RSP))

(2018/C 086/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā vairākas iepriekšējās un nesenās rezolūcijas par stāvokli Venecuēlā, jo īpaši 2014. gada 27. februāra rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (1), 2014. gada 18. decembra rezolūciju par Venecuēlas demokrātiskās opozīcijas vajāšanu (2) un 2015. gada 12. marta rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vairākas iepriekšējās un nesenās rezolūcijas par stāvokli Venecuēlā, jo īpaši 2014. gada 27. februāra rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (1), 2014. gada 18. decembra rezolūciju par Venecuēlas demokrātiskās opozīcijas vajāšanu (2) un 2015. gada 12. marta rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (3),

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuram ir pievienojusies arī Venecuēla, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuram ir pievienojusies arī Venecuēla,

| — | ņemot vērā 2001. gada 11. septembrī pieņemto Amerikas Demokrātijas hartu |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 11. septembrī pieņemto Amerikas Demokrātijas hartu

| — | ņemot vērā Venecuēlas konstitūciju un jo īpaši tās 72. un 233. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Venecuēlas konstitūciju un jo īpaši tās 72. un 233. pantu,

| — | ņemot vērā ANO Augstā cilvēktiesību komisāra 2014. gada 20. oktobra paziņojumu par protestētāju un politiķu aizturēšanu Venecuēlā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Augstā cilvēktiesību komisāra 2014. gada 20. oktobra paziņojumu par protestētāju un politiķu aizturēšanu Venecuēlā,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federikas Mogerīni 2015. gada 7. decembra paziņojumu par vēlēšanām Venecuēlā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federikas Mogerīni 2015. gada 7. decembra paziņojumu par vēlēšanām Venecuēlā,

| — | ņemot vērā EĀDD runaspersonas 2016. gada 5. janvāra paziņojumu par Venecuēlas jaunās Nacionālās asamblejas inaugurāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EĀDD runaspersonas 2016. gada 5. janvāra paziņojumu par Venecuēlas jaunās Nacionālās asamblejas inaugurāciju,

| — | ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra runaspersonas Ravina Shamdasani2016. gada 12. aprīļa paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra runaspersonas Ravina Shamdasani2016. gada 12. aprīļa paziņojumu,

| — | ņemot vērā PV/AP 2016. gada 10. maija paziņojumu par stāvokli Venecuēlā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/AP 2016. gada 10. maija paziņojumu par stāvokli Venecuēlā,

| — | ņemot vērā Amerikas valstu organizācijas ģenerālsekretāram Luis Almagro adresēto cilvēktiesību aizsardzības organizācijas Human Rights Watch2016. gada 16. maija vēstuli par Venecuēlu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Amerikas valstu organizācijas ģenerālsekretāram Luis Almagro adresēto cilvēktiesību aizsardzības organizācijas Human Rights Watch2016. gada 16. maija vēstuli par Venecuēlu (4),

| — | ņemot vērā Amerikas valstu organizācijas Pastāvīgās padomes 2016. gada 18. maija paziņojumu |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Amerikas valstu organizācijas Pastāvīgās padomes 2016. gada 18. maija paziņojumu

| — | ņemot vērā Dienvidamerikas valstu savienības (UNASUR) ģenerālsekretāra oficiālos 2016. gada 23. maijā (5) un 28. maijā (6) izdarītos paziņojumus par sanāksmēm, kuras rīkoja, lai noskaidrotu iespējas sākt nacionālu Venecuēlas valdības un MUD opozīcijas koalīcijas pārstāvju dialogu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dienvidamerikas valstu savienības (UNASUR) ģenerālsekretāra oficiālos 2016. gada 23. maijā (5) un 28. maijā (6) izdarītos paziņojumus par sanāksmēm, kuras rīkoja, lai noskaidrotu iespējas sākt nacionālu Venecuēlas valdības un MUD opozīcijas koalīcijas pārstāvju dialogu,

| — | ņemot vērā G7 valstu un valdību vadītāju 2016. gada 26. un 27. maijā (7) Isešimā izdarīto deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G7 valstu un valdību vadītāju 2016. gada 26. un 27. maijā (7) Isešimā izdarīto deklarāciju,

| — | ņemot vērā ASV valsts sekretāra John Kerry2016. gada 27. maija paziņojumu par telefona sarunu ar bijušo Spānijas premjerministru José Luis Rodríguez Zapatero
   (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV valsts sekretāra John Kerry2016. gada 27. maija paziņojumu par telefona sarunu ar bijušo Spānijas premjerministru José Luis Rodríguez Zapatero
   (8),

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā 167 deputātu vietu vienpalātas parlamentā — Nacionālajā asamblejā — Venecuēlas opozīcijas koalīcija MUD ieguva 112 vietas, kas ir divu trešdaļu vairākums salīdzinājumā ar Vienotās sociālistu partijas PSUV 55 vietām; tā kā Augstākā tiesa pēc tam aizliedza četriem jaunievēlētiem deputātiem, 3 no kuriem bija pie MUD piederoši deputāti, stāties Nacionālās asamblejas deputāta amatā, kā rezultātā opozīcija zaudēja savu divu trešdaļu vairākumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā 167 deputātu vietu vienpalātas parlamentā — Nacionālajā asamblejā — Venecuēlas opozīcijas koalīcija MUD ieguva 112 vietas, kas ir divu trešdaļu vairākums salīdzinājumā ar Vienotās sociālistu partijas PSUV 55 vietām; tā kā Augstākā tiesa pēc tam aizliedza četriem jaunievēlētiem deputātiem, 3 no kuriem bija pie MUD piederoši deputāti, stāties Nacionālās asamblejas deputāta amatā, kā rezultātā opozīcija zaudēja savu divu trešdaļu vairākumu;

| B. | tā kā piecu mēnešu periodā, kad Nacionālā asambleja, kurā vairākumu veido demokrātiskās opozīcijas pārstāvji, ir darbojusies likumdošanas jomā, Augstākā tiesa ir izdevusi 13 politiski motivētus spriedumus par labu izpildvarai un visi šie spriedumi apdraud varas līdzsvaru, kas nepieciešams, lai valstī valdītu tiesiskums; |
| --- | --- |

B.

tā kā piecu mēnešu periodā, kad Nacionālā asambleja, kurā vairākumu veido demokrātiskās opozīcijas pārstāvji, ir darbojusies likumdošanas jomā, Augstākā tiesa ir izdevusi 13 politiski motivētus spriedumus par labu izpildvarai un visi šie spriedumi apdraud varas līdzsvaru, kas nepieciešams, lai valstī valdītu tiesiskums;

| C. | tā kā cita starpā, pārkāpjot Nacionālās asamblejas likumdošanas pilnvaras un neievērojot varas līdzsvaru, kas nepieciešams, lai valstī valdītu tiesiskums, tika pieņemti lēmumi, piemēram, attiecībā uz dekrēta par ārkārtas stāvokļa ekonomikas jomā izdošanu un apstiprināšanu, Nacionālās asamblejas pilnvaru atcelšanu attiecībā uz politikas pārbaudi, atteikšanos atzīt Nacionālajai asamblejai ar konstitūciju piešķirtās pilnvaras atcelt no amata Augstākās tiesas tiesnešus, Venecuēlas Centrālās bankas likuma reformas atzīšanu par neatbilstošu konstitūcijai un Nacionālās asamblejas Iekšējo debašu reglamenta pantu atcelšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā cita starpā, pārkāpjot Nacionālās asamblejas likumdošanas pilnvaras un neievērojot varas līdzsvaru, kas nepieciešams, lai valstī valdītu tiesiskums, tika pieņemti lēmumi, piemēram, attiecībā uz dekrēta par ārkārtas stāvokļa ekonomikas jomā izdošanu un apstiprināšanu, Nacionālās asamblejas pilnvaru atcelšanu attiecībā uz politikas pārbaudi, atteikšanos atzīt Nacionālajai asamblejai ar konstitūciju piešķirtās pilnvaras atcelt no amata Augstākās tiesas tiesnešus, Venecuēlas Centrālās bankas likuma reformas atzīšanu par neatbilstošu konstitūcijai un Nacionālās asamblejas Iekšējo debašu reglamenta pantu atcelšanu;

| D. | tā kā apmēram 2 000 cilvēku ir ieslodzīti cietumos, atrodas mājas arestā vai viņiem ir noteikts probācijas periods politisku iemeslu dēļ, tostarp tādi svarīgi politiski līderi kā Leopoldo López, Antonio Ledezma un Daniel Ceballos; tā kā 2016. gada 30. martā Venecuēlas Nacionālā asambleja pieņēma likumu, kas paredzēja piešķirt amnestiju iepriekš minētajiem ieslodzītajiem, tādējādi paverot iespēju dialogam, kura mērķis būtu panākt nacionālo izlūgumu; tā kā šis likums atbilst Venecuēlas konstitūcijas 29. pantam, neskatoties uz Augstākās tiesas pieņemto deklarāciju par neatbilstību konstitūcijai; tā kā ANO augstais cilvēktiesību komisārs Zeid Ra’ad Al Hussein publiski paziņoja, ka Amnestijas un nacionālā izlīguma likums atbilst starptautiskajām tiesībām, un pauda nožēlu par šī likuma noraidīšanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā apmēram 2 000 cilvēku ir ieslodzīti cietumos, atrodas mājas arestā vai viņiem ir noteikts probācijas periods politisku iemeslu dēļ, tostarp tādi svarīgi politiski līderi kā Leopoldo López, Antonio Ledezma un Daniel Ceballos; tā kā 2016. gada 30. martā Venecuēlas Nacionālā asambleja pieņēma likumu, kas paredzēja piešķirt amnestiju iepriekš minētajiem ieslodzītajiem, tādējādi paverot iespēju dialogam, kura mērķis būtu panākt nacionālo izlūgumu; tā kā šis likums atbilst Venecuēlas konstitūcijas 29. pantam, neskatoties uz Augstākās tiesas pieņemto deklarāciju par neatbilstību konstitūcijai; tā kā ANO augstais cilvēktiesību komisārs Zeid Ra’ad Al Hussein publiski paziņoja, ka Amnestijas un nacionālā izlīguma likums atbilst starptautiskajām tiesībām, un pauda nožēlu par šī likuma noraidīšanu;

| E. | tā kā tiesiskas valsts princips un varas dalīšanas princips netiek ievēroti pietiekamā mērā; tā kā saskaņā ar līdz šim saņemtajiem datiem jādomā, ka valdība ietekmē un kontrolē tiesu sistēmu un Nacionālo Vēlēšanu padomi, negatīvi ietekmējot likumdēvēju varu un opozīcijas spēkus, kas ir jebkuras demokrātijas stūrakmens, un klaji pārkāpjot varas atzaru neatkarības un nošķirtības principu, kas ir raksturīgs demokrātiskām valstīm, kurās ievēro tiesiskas valsts principu; |
| --- | --- |

E.

tā kā tiesiskas valsts princips un varas dalīšanas princips netiek ievēroti pietiekamā mērā; tā kā saskaņā ar līdz šim saņemtajiem datiem jādomā, ka valdība ietekmē un kontrolē tiesu sistēmu un Nacionālo Vēlēšanu padomi, negatīvi ietekmējot likumdēvēju varu un opozīcijas spēkus, kas ir jebkuras demokrātijas stūrakmens, un klaji pārkāpjot varas atzaru neatkarības un nošķirtības principu, kas ir raksturīgs demokrātiskām valstīm, kurās ievēro tiesiskas valsts principu;

| F. | tā kā demokrātiskā opozīcija ir sākusi konstitucionāli atzītu procesu, kas ļauj no amata atcelt valsts amatpersonas, rīkojot atcelšanas referendumu, pēc tam, kad tās amatā ir pavadījušas pusi no savu pilnvaru termiņa; tā kā MUD Nacionālajai elektorālajai padomei ir nodevusi 1,8 miljonus šo procesu atbalstošo Venecuēlas pilsoņu parakstu, kas daudzkārt pārsniedz sākotnēji nepieciešamo 198 000 parakstu skaitu, lai šis process būtu likumīgs un konstitucionāli atzīts; |
| --- | --- |

F.

tā kā demokrātiskā opozīcija ir sākusi konstitucionāli atzītu procesu, kas ļauj no amata atcelt valsts amatpersonas, rīkojot atcelšanas referendumu, pēc tam, kad tās amatā ir pavadījušas pusi no savu pilnvaru termiņa; tā kā MUD Nacionālajai elektorālajai padomei ir nodevusi 1,8 miljonus šo procesu atbalstošo Venecuēlas pilsoņu parakstu, kas daudzkārt pārsniedz sākotnēji nepieciešamo 198 000 parakstu skaitu, lai šis process būtu likumīgs un konstitucionāli atzīts;

| G. | tā kā Venecuēla saskaras ar nopietnu humanitāro krīzi pārtikas un zāļu trūkuma dēļ; tā kā Nacionālā asambleja ir izsludinājusi “veselības un pārtikas humanitāro krīzi” saistībā ar zāļu, medicīnas iekārtu un materiālu trūkumu, un ir lūgusi Pasaules Veselības organizācijai (PVO) humāno palīdzību, kā arī lūgusi apmeklēt valsti tehniskā vizītē, lai pārliecinātos par iepriekš aprakstītajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā Venecuēla saskaras ar nopietnu humanitāro krīzi pārtikas un zāļu trūkuma dēļ; tā kā Nacionālā asambleja ir izsludinājusi “veselības un pārtikas humanitāro krīzi” saistībā ar zāļu, medicīnas iekārtu un materiālu trūkumu, un ir lūgusi Pasaules Veselības organizācijai (PVO) humāno palīdzību, kā arī lūgusi apmeklēt valsti tehniskā vizītē, lai pārliecinātos par iepriekš aprakstītajiem apstākļiem;

| H. | tā kā, neskatoties uz oficiālu datu trūkumu saskaņā ar nacionālā statistikas institūta ENCOVI (Encuesta de Condiciones de Vida) nabadzība Venecuēlā ir pieaugusi divkārt — no 30 % 2013. gadā līdz 60 % 2016. gadā; tā kā 75 % no medikamentiem, kurus Pasaules Veselības organizācija uzskata par ļoti svarīgiem, Venecuēlā pieejami nav; |
| --- | --- |

H.

tā kā, neskatoties uz oficiālu datu trūkumu saskaņā ar nacionālā statistikas institūta ENCOVI (Encuesta de Condiciones de Vida) nabadzība Venecuēlā ir pieaugusi divkārt — no 30 % 2013. gadā līdz 60 % 2016. gadā; tā kā 75 % no medikamentiem, kurus Pasaules Veselības organizācija uzskata par ļoti svarīgiem, Venecuēlā pieejami nav;

| I. | tā kā valdība liedz valstī ievest humāno palīdzību un boikotē dažādas pilsoniskās sabiedrības atbalstam paredzētās starptautiskās iniciatīvas, kā tas ir noticis ar Caritas un citām NVO; |
| --- | --- |

I.

tā kā valdība liedz valstī ievest humāno palīdzību un boikotē dažādas pilsoniskās sabiedrības atbalstam paredzētās starptautiskās iniciatīvas, kā tas ir noticis ar Caritas un citām NVO;

| J. | tā kā saskaņā ar Starptautisko Valūtas fonda (SVF) prognozēm Venecuēlas ekonomika 2016. gadā saruks par 8 %, padziļinot 2015. gada kritumu, kas bija 5,7 %; tā kā, neskatoties uz minimālās algas pieaugumu par 30 %, inflācijas rādītājs — 180,9 % — Venecuēlas iedzīvotājiem liedz jebkādas izredzes iegādāties pirmās nepieciešamības preces; tā kā SVF paredz, ka vidējā inflācija līdz 2016. gada beigām sasniegs 700 % un 2200 % 2017. gadā; |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar Starptautisko Valūtas fonda (SVF) prognozēm Venecuēlas ekonomika 2016. gadā saruks par 8 %, padziļinot 2015. gada kritumu, kas bija 5,7 %; tā kā, neskatoties uz minimālās algas pieaugumu par 30 %, inflācijas rādītājs — 180,9 % — Venecuēlas iedzīvotājiem liedz jebkādas izredzes iegādāties pirmās nepieciešamības preces; tā kā SVF paredz, ka vidējā inflācija līdz 2016. gada beigām sasniegs 700 % un 2200 % 2017. gadā;

| K. | tā kā pamata infrastruktūras celtniecība nav paredzama un neefektīva pārvaldība ir novedusi pie plašas ekonomiskās un sociālās krīzes, par ko liecina ilgstošais resursu, izejvielu, kapitālpreču, pamata pārtikas preču un svarīgāko medikamentu trūkums un pilnīga ražošanas apstāšanās, un tā kā valsts atrodas uz plaša sociālā apvērsuma sliekšņa, draudot izraisīt humanitāru krīzi ar neparedzamām sekām; |
| --- | --- |

K.

tā kā pamata infrastruktūras celtniecība nav paredzama un neefektīva pārvaldība ir novedusi pie plašas ekonomiskās un sociālās krīzes, par ko liecina ilgstošais resursu, izejvielu, kapitālpreču, pamata pārtikas preču un svarīgāko medikamentu trūkums un pilnīga ražošanas apstāšanās, un tā kā valsts atrodas uz plaša sociālā apvērsuma sliekšņa, draudot izraisīt humanitāru krīzi ar neparedzamām sekām;

| L. | tā kā ļoti augstā noziedzības līmeņa un pilnīgas nesodāmības dēļ Venecuēla ir kļuvusi par vienu no bīstamākajām valstīm pasaulē un Karakasā ir visaugstākais vardarbīgas noziedzības līmenis pasaulē, proti, uz 100 000 cilvēku tiek izdarītas vairāk nekā 119,87 slepkavības; |
| --- | --- |

L.

tā kā ļoti augstā noziedzības līmeņa un pilnīgas nesodāmības dēļ Venecuēla ir kļuvusi par vienu no bīstamākajām valstīm pasaulē un Karakasā ir visaugstākais vardarbīgas noziedzības līmenis pasaulē, proti, uz 100 000 cilvēku tiek izdarītas vairāk nekā 119,87 slepkavības;

| M. | tā kā cīņa par kontroli pār nelikumīgām raktuvēm ir ierasta parādība ar minerāliežiem bagātajā teritorijā, kas robežojas ar Gajānu un Brazīliju; tā kā 2016. gada 4. martā Tumeremo, Bolivāra pavalstī, notika masu slaktiņš, kurā vispirms pazuda un vēlāk tika nogalināti 28 ogļrači; tā kā varas iestādes joprojām nav sniegušas apmierinošu atbildi un tā kā šo lietu nesen izmeklējušo žurnālisti Lucía Suárez nošāva 2016. gada 28. aprīlī viņas mājās Tumeremo; |
| --- | --- |

M.

tā kā cīņa par kontroli pār nelikumīgām raktuvēm ir ierasta parādība ar minerāliežiem bagātajā teritorijā, kas robežojas ar Gajānu un Brazīliju; tā kā 2016. gada 4. martā Tumeremo, Bolivāra pavalstī, notika masu slaktiņš, kurā vispirms pazuda un vēlāk tika nogalināti 28 ogļrači; tā kā varas iestādes joprojām nav sniegušas apmierinošu atbildi un tā kā šo lietu nesen izmeklējušo žurnālisti Lucía Suárez nošāva 2016. gada 28. aprīlī viņas mājās Tumeremo;

| N. | tā kā 2016. gada 27. maijā G7 valstis publiskoja paziņojumu, kurā mudināja Venecuēlu radīt apstākļus dialogam starp valdību un pilsoņiem nolūkā atrisināt aizvien dziļāko ekonomisko un politisko krīzi, un tā kā 2016. gada 1. jūnijā Amerikas valstu organizācijas (OAS) Pastāvīgā padome publiskoja paziņojumu par situāciju Venecuēlā; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2016. gada 27. maijā G7 valstis publiskoja paziņojumu, kurā mudināja Venecuēlu radīt apstākļus dialogam starp valdību un pilsoņiem nolūkā atrisināt aizvien dziļāko ekonomisko un politisko krīzi, un tā kā 2016. gada 1. jūnijā Amerikas valstu organizācijas (OAS) Pastāvīgā padome publiskoja paziņojumu par situāciju Venecuēlā;

| O. | tā kā nesen UNASUR ietvaros notika sanāksme ar Dominikānas Republiku, kuru vadīja bijušais Spānijas premjerministrs José Luis Rodríguez Zapatero, bijušais Dominikānas Republikas prezidents Leonel Fernández un bijušais Panamas prezidents Martín Torrijos un kuras mērķis bija noskaidrot iespējas sākt nacionālo dialogu ar Venecuēlas Bolivāra Republikas valdības pārstāvjiem un opozīcijas partijām, ko pārstāvēja MUD; |
| --- | --- |

O.

tā kā nesen UNASUR ietvaros notika sanāksme ar Dominikānas Republiku, kuru vadīja bijušais Spānijas premjerministrs José Luis Rodríguez Zapatero, bijušais Dominikānas Republikas prezidents Leonel Fernández un bijušais Panamas prezidents Martín Torrijos un kuras mērķis bija noskaidrot iespējas sākt nacionālo dialogu ar Venecuēlas Bolivāra Republikas valdības pārstāvjiem un opozīcijas partijām, ko pārstāvēja MUD;

| P. | tā kā šo krīzi var atrisināt vienīgi dialogā ar visiem valdības, demokrātiskās opozīcijas un sabiedrības līmeņiem, |
| --- | --- |

P.

tā kā šo krīzi var atrisināt vienīgi dialogā ar visiem valdības, demokrātiskās opozīcijas un sabiedrības līmeņiem,

| 1. | pauž lielas bažas par demokrātijas, cilvēktiesību un sociālekonomiskās situācijas pasliktināšanos Venecuēlā un to, ka politiskā un sociālā nestabilitāte kļūst aizvien lielāka; |
| --- | --- |

1.

pauž lielas bažas par demokrātijas, cilvēktiesību un sociālekonomiskās situācijas pasliktināšanos Venecuēlā un to, ka politiskā un sociālā nestabilitāte kļūst aizvien lielāka;

| 2. | ir nobažījies arī par pašreizējo institucionālo strupceļu un valsts varas izmantošanu, lai kontrolētu Augstāko tiesu un Nacionālo Vēlēšanu padomi nolūkā apgrūtināt Nacionālās asamblejas pieņemto tiesību aktu un iniciatīvu piemērošanu; aicina Venecuēlas valdību ievērot tiesiskumu un pilnvaru nošķiršanas principu; atgādina, ka vienlīdz leģitīmu pilnvaru nošķiršana un neiejaukšanās ir viens no pamatprincipiem demokrātiskās valstīs, kuru darbības pamatā ir tiesiskums; |
| --- | --- |

2.

ir nobažījies arī par pašreizējo institucionālo strupceļu un valsts varas izmantošanu, lai kontrolētu Augstāko tiesu un Nacionālo Vēlēšanu padomi nolūkā apgrūtināt Nacionālās asamblejas pieņemto tiesību aktu un iniciatīvu piemērošanu; aicina Venecuēlas valdību ievērot tiesiskumu un pilnvaru nošķiršanas principu; atgādina, ka vienlīdz leģitīmu pilnvaru nošķiršana un neiejaukšanās ir viens no pamatprincipiem demokrātiskās valstīs, kuru darbības pamatā ir tiesiskums;

| 3. | aicina Venecuēlas valdību ieņemt konstruktīvu nostāju, kas ļautu pārvarēt pašreizējo kritisko situāciju Venecuēlā un panākt konstitucionālu, miermīlīgu un demokrātisku risinājumu, kura pamatā būtu dialogs; |
| --- | --- |

3.

aicina Venecuēlas valdību ieņemt konstruktīvu nostāju, kas ļautu pārvarēt pašreizējo kritisko situāciju Venecuēlā un panākt konstitucionālu, miermīlīgu un demokrātisku risinājumu, kura pamatā būtu dialogs;

| 4. | atzinīgi vērtē pēc UNASUR iniciatīvas veiktos starpniecības centienus nolūkā sākt nacionālā dialoga procesu starp izpildvaru un opozīciju, ko pārstāv MUD dalībnieku vairākums; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē pēc UNASUR iniciatīvas veiktos starpniecības centienus nolūkā sākt nacionālā dialoga procesu starp izpildvaru un opozīciju, ko pārstāv MUD dalībnieku vairākums;

| 5. | pieņem zināšanai G7 līderu paziņojumu par Venecuēlu; aicina Eiropadomi jūnija sanāksmē sniegt politisku paziņojumu par stāvokli valstī un atbalstīt nesen sāktos starpniecības centienus, lai attiecībā uz Venecuēlu varētu panākt demokrātiskus un politiskus risinājumus; |
| --- | --- |

5.

pieņem zināšanai G7 līderu paziņojumu par Venecuēlu; aicina Eiropadomi jūnija sanāksmē sniegt politisku paziņojumu par stāvokli valstī un atbalstīt nesen sāktos starpniecības centienus, lai attiecībā uz Venecuēlu varētu panākt demokrātiskus un politiskus risinājumus;

| 6. | mudina Venecuēlas valdību nekavējoties atbrīvot visus politieslodzītos; atgādina, ka politieslodzīto atbrīvošana ir opozīcijas izvirzīts priekšnoteikums sarunu sākšanai, un aicina abas puses vienoties par kompromisa risinājumu nolūkā atbalstīt tagadējos starpniecības centienus; prasa ES un PV/ AP mudināt, lai nekavējoties tiktu atbrīvoti politieslodzītie un patvaļīgi aizturētās personas, kas ir saskaņā ar vairāku ANO struktūru un starptautisko organizāciju prasībām un Amnestijas un nacionālā izlīguma likumu; |
| --- | --- |

6.

mudina Venecuēlas valdību nekavējoties atbrīvot visus politieslodzītos; atgādina, ka politieslodzīto atbrīvošana ir opozīcijas izvirzīts priekšnoteikums sarunu sākšanai, un aicina abas puses vienoties par kompromisa risinājumu nolūkā atbalstīt tagadējos starpniecības centienus; prasa ES un PV/ AP mudināt, lai nekavējoties tiktu atbrīvoti politieslodzītie un patvaļīgi aizturētās personas, kas ir saskaņā ar vairāku ANO struktūru un starptautisko organizāciju prasībām un Amnestijas un nacionālā izlīguma likumu;

| 7. | pieprasa iestādēm ievērot un garantēt konstitucionālās tiesības uz miermīlīgām demonstrācijām; turklāt aicina opozīcijas līderus savas pilnvaras izmantot atbildīgi; aicina Venecuēlas iestādes garantēt drošību un iespējas brīvi īstenot savas tiesības visiem iedzīvotājiem, jo īpaši cilvēktiesību aizstāvjiem, žurnālistiem, politiskajiem aktīvistiem un neatkarīgu nevalstisku organizāciju dalībniekiem; |
| --- | --- |

7.

pieprasa iestādēm ievērot un garantēt konstitucionālās tiesības uz miermīlīgām demonstrācijām; turklāt aicina opozīcijas līderus savas pilnvaras izmantot atbildīgi; aicina Venecuēlas iestādes garantēt drošību un iespējas brīvi īstenot savas tiesības visiem iedzīvotājiem, jo īpaši cilvēktiesību aizstāvjiem, žurnālistiem, politiskajiem aktīvistiem un neatkarīgu nevalstisku organizāciju dalībniekiem;

| 8. | aicina prezidentu Nicolas Maduro un viņa valdību sadarbībā ar Nacionālo asambleju īstenot steidzamas ekonomikas reformas, lai panāktu konstruktīvu risinājumu ekonomikas un enerģētikas krīzei, jo īpaši pārtikas un zāļu trūkumam; |
| --- | --- |

8.

aicina prezidentu Nicolas Maduro un viņa valdību sadarbībā ar Nacionālo asambleju īstenot steidzamas ekonomikas reformas, lai panāktu konstruktīvu risinājumu ekonomikas un enerģētikas krīzei, jo īpaši pārtikas un zāļu trūkumam;

| 9. | pauž dziļas bažas par aizvien pieaugošo sociālo spriedzi, ko radījis tādu pirmās nepieciešamības preču trūkums kā pārtika un medikamenti; aicina PV/ AP ierosināt palīdzības plānu valstij un mudināt Venecuēlas iestādes, lai tās atļautu valstī ievest humāno palīdzību un garantētu piekļuvi starptautiskajām organizācijām, kuras vēlas palīdzēt smagāk skartajiem sabiedrības slāņiem nolūkā apmierināt iedzīvotāju neatliekamākās un būtiskākās vajadzības; |
| --- | --- |

9.

pauž dziļas bažas par aizvien pieaugošo sociālo spriedzi, ko radījis tādu pirmās nepieciešamības preču trūkums kā pārtika un medikamenti; aicina PV/ AP ierosināt palīdzības plānu valstij un mudināt Venecuēlas iestādes, lai tās atļautu valstī ievest humāno palīdzību un garantētu piekļuvi starptautiskajām organizācijām, kuras vēlas palīdzēt smagāk skartajiem sabiedrības slāņiem nolūkā apmierināt iedzīvotāju neatliekamākās un būtiskākās vajadzības;

| 10. | mudina Venecuēlas valdību un valsts iestādes ievērot Konstitūciju, tostarp likumīgos un atzītos mehānismus un procedūras, kas paredzētas, lai līdz 2016. gada beigām ierosinātu Venecuēlas Konstitūcijā noteikto prezidenta impīčmenta procesu; |
| --- | --- |

10.

mudina Venecuēlas valdību un valsts iestādes ievērot Konstitūciju, tostarp likumīgos un atzītos mehānismus un procedūras, kas paredzētas, lai līdz 2016. gada beigām ierosinātu Venecuēlas Konstitūcijā noteikto prezidenta impīčmenta procesu;

| 11. | mudina PV/ AP sadarboties ar Latīņamerikas valstīm un reģionālām un starptautiskām organizācijām, lai Venecuēlā tiktu īstenoti dialoga, nacionālā izlīguma un starpniecības mehānismi, kuru mērķis ir palīdzēt miermīlīgi, demokrātiski un konstitucionāli atrisināt krīzi, ar ko pašlaik saskaras valsts; |
| --- | --- |

11.

mudina PV/ AP sadarboties ar Latīņamerikas valstīm un reģionālām un starptautiskām organizācijām, lai Venecuēlā tiktu īstenoti dialoga, nacionālā izlīguma un starpniecības mehānismi, kuru mērķis ir palīdzēt miermīlīgi, demokrātiski un konstitucionāli atrisināt krīzi, ar ko pašlaik saskaras valsts;

| 12. | uzskata, ka vissvarīgākā prioritāte ir pazemināt pašreiz augsto nesodāmības līmeni, kas valstī pastiprina un veicina arvien pieaugošo vardarbību un nedrošību, un ka ir jāpanāk, lai tiktu respektēta spēkā esošā tiesiskā sistēma, ar ko prasa panākt taisnīgumu attiecībā uz personām un viņu ģimenes locekļiem, kas cietuši nolaupīšanā, slepkavībās un citos ik dienu pastrādātos noziegumos; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka vissvarīgākā prioritāte ir pazemināt pašreiz augsto nesodāmības līmeni, kas valstī pastiprina un veicina arvien pieaugošo vardarbību un nedrošību, un ka ir jāpanāk, lai tiktu respektēta spēkā esošā tiesiskā sistēma, ar ko prasa panākt taisnīgumu attiecībā uz personām un viņu ģimenes locekļiem, kas cietuši nolaupīšanā, slepkavībās un citos ik dienu pastrādātos noziegumos;

| 13. | aicina Venecuēlas varas iestādes izmeklēt Tumeremo slaktiņu, kurā tika noslepkavoti 28 ogļrači, un saukt pie atbildības šā nozieguma pastrādātājus un ierosinātājus, tostarp vainīgos žurnālistes Lucía Suárez slepkavībā, kura notika tajā pašā vietā un attiecībā uz kuru pastāv aizdomas par saikni ar ogļraču slaktiņu; |
| --- | --- |

13.

aicina Venecuēlas varas iestādes izmeklēt Tumeremo slaktiņu, kurā tika noslepkavoti 28 ogļrači, un saukt pie atbildības šā nozieguma pastrādātājus un ierosinātājus, tostarp vainīgos žurnālistes Lucía Suárez slepkavībā, kura notika tajā pašā vietā un attiecībā uz kuru pastāv aizdomas par saikni ar ogļraču slaktiņu;

| 14. | atkārtoti prasa pēc iespējas drīzāk uz Venecuēlu nosūtīt Eiropas Parlamenta delegāciju un veidot dialogu ar visām konfliktā iesaistītajām aprindām; |
| --- | --- |

14.

atkārtoti prasa pēc iespējas drīzāk uz Venecuēlu nosūtīt Eiropas Parlamenta delegāciju un veidot dialogu ar visām konfliktā iesaistītajām aprindām;

| 15. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Venecuēlas Bolivāra Republikas valdībai un Nacionālajai asamblejai, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai un Amerikas Valstu organizācijas ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

15.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Venecuēlas Bolivāra Republikas valdībai un Nacionālajai asamblejai, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai un Amerikas Valstu organizācijas ģenerālsekretāram.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0176.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0106.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0080.

(4)  https://www.hrw.org/news/2016/05/16/letter-human-rights-watch-secretary-general-almagro-about-venezuela

(5)  http://www.unasursg.org/es/node/719

(6)  http://www.unasursg.org/es/node/779

(7)  http://www.mofa.go.jp/files/000160266.pdf

(8)  http://www.state.gov/r/pa/prs/ps/2016/05/257789.htm

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/105 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/105

---

P8_TA(2016)0270

Vielas, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus — stāvoklis pēc Tiesas 2015. gada 16. decembra sprieduma

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par vielām, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus — stāvoklis pēc Eiropas Savienības Vispārējās tiesas 2015. gada 16. decembra sprieduma (2016/2747(RSP))

(2018/C 086/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1),

| — | ņemot vērā Komisijas ceļvedi par kritēriju definēšanu tādu vielu identifikācijai, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, saistībā ar Augu aizsardzības līdzekļu regulas un Biocīdu regulas īstenošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ceļvedi par kritēriju definēšanu tādu vielu identifikācijai, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, saistībā ar Augu aizsardzības līdzekļu regulas un Biocīdu regulas īstenošanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Vispārējās tiesas 2015. gada 16. decembra spriedumu lietā T-521/14 (Zviedrijas prasība pret Komisiju, kurā Zviedriju atbalsta Eiropas Parlaments, Eiropas Savienības Padome, Dānija, Francija, Nīderlande un Somija) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Vispārējās tiesas 2015. gada 16. decembra spriedumu lietā T-521/14 (Zviedrijas prasība pret Komisiju, kurā Zviedriju atbalsta Eiropas Parlaments, Eiropas Savienības Padome, Dānija, Francija, Nīderlande un Somija) (3),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 17. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 17. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 265. un 266. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 265. un 266. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja Žana Kloda Junkera 2016. gada 22. marta vēstuli Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam ((2016)1416502), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja Žana Kloda Junkera 2016. gada 22. marta vēstuli Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam ((2016)1416502),

| — | ņemot vērā UNEP un Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 2012. gada ziņojumu “State of the science of endocrine disrupting chemicals 2012” (Jaunākās zinātnes atziņas par endokrīnās sistēmas darbības traucējumus izraisošām ķīmiskām vielām) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNEP un Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 2012. gada ziņojumu “State of the science of endocrine disrupting chemicals 2012” (Jaunākās zinātnes atziņas par endokrīnās sistēmas darbības traucējumus izraisošām ķīmiskām vielām) (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 5. pantu aktīvās vielas, kas, pamatojoties uz kritērijiem, kuri tiks precizēti, vai — līdz minēto kritēriju pieņemšanai — pamatojoties uz pagaidu kritērijiem, tiek uzskatītas par tādām, kurām piemīt endokrīnās sistēmas darbības traucējumus izraisošas īpašības, kas var radīt negatīvu ietekmi uz cilvēku veselību, nedrīkst apstiprināt, izņemot, ja ir piemērojams kāds no 5. panta 2. punktā minētajiem izņēmumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 5. pantu aktīvās vielas, kas, pamatojoties uz kritērijiem, kuri tiks precizēti, vai — līdz minēto kritēriju pieņemšanai — pamatojoties uz pagaidu kritērijiem, tiek uzskatītas par tādām, kurām piemīt endokrīnās sistēmas darbības traucējumus izraisošas īpašības, kas var radīt negatīvu ietekmi uz cilvēku veselību, nedrīkst apstiprināt, izņemot, ja ir piemērojams kāds no 5. panta 2. punktā minētajiem izņēmumiem;

| B. | tā kā Regulas (ES) Nr. 528/2012 5. panta 3. punktā paredzēts, ka Komisija ne vēlāk kā līdz 2013. gada 13. decembrim pieņem deleģētos aktus, ar kuriem nosaka zinātniskos kritērijus, pēc kuriem konstatē, vai aktīvām vielām un biocīdiem piemīt endokrīnās sistēmas darbības traucējumus izraisošas īpašības; |
| --- | --- |

B.

tā kā Regulas (ES) Nr. 528/2012 5. panta 3. punktā paredzēts, ka Komisija ne vēlāk kā līdz 2013. gada 13. decembrim pieņem deleģētos aktus, ar kuriem nosaka zinātniskos kritērijus, pēc kuriem konstatē, vai aktīvām vielām un biocīdiem piemīt endokrīnās sistēmas darbības traucējumus izraisošas īpašības;

| C. | tā kā Komisija joprojām nav pieņēmusi deleģētos aktus, ar kuriem nosaka zinātniskos kritērijus, kas bija jāizdara jau vairāk nekā pirms divarpus gadiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisija joprojām nav pieņēmusi deleģētos aktus, ar kuriem nosaka zinātniskos kritērijus, kas bija jāizdara jau vairāk nekā pirms divarpus gadiem;

| D. | tā kā UNEP un PVO ziņojumā vielas, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, ir nosauktas par pasaules mēroga apdraudējumu un cita starpā norādīts uz to, ka cilvēkiem ļoti daudzos gadījumos ir endokrīnās sistēmas darbības traucējumi un to skaits palielinās, kā arī novērota ietekme uz savvaļas dzīvnieku endokrīno sistēmu; tā kā ir jauni pierādījumi tam, ka endokrīnās sistēmas darbības traucējumus izraisošas vielas nelabvēlīgi ietekmē reproduktīvo sistēmu (neauglība, vēzis, deformācijas), un ir arī aizvien vairāk pierādījumu tam, ka šīs ķīmiskās vielas ietekmē vairogdziedzera un smadzeņu darbību, kā arī aptaukošanos, vielmaiņu, insulīna un glikozes homeostāzi; |
| --- | --- |

D.

tā kā UNEP un PVO ziņojumā vielas, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, ir nosauktas par pasaules mēroga apdraudējumu un cita starpā norādīts uz to, ka cilvēkiem ļoti daudzos gadījumos ir endokrīnās sistēmas darbības traucējumi un to skaits palielinās, kā arī novērota ietekme uz savvaļas dzīvnieku endokrīno sistēmu; tā kā ir jauni pierādījumi tam, ka endokrīnās sistēmas darbības traucējumus izraisošas vielas nelabvēlīgi ietekmē reproduktīvo sistēmu (neauglība, vēzis, deformācijas), un ir arī aizvien vairāk pierādījumu tam, ka šīs ķīmiskās vielas ietekmē vairogdziedzera un smadzeņu darbību, kā arī aptaukošanos, vielmaiņu, insulīna un glikozes homeostāzi;

| E. | tā kā Eiropas Savienības Vispārējā tiesa 2015. gada 16. decembra spriedumā lietā T-521/14 paziņoja, ka Komisija ir pārkāpusi ES tiesību aktus, jo tā nav rīkojusies, lai pieņemtu deleģētos aktus, ar kuriem tiktu noteikti zinātniskie kritēriji tādu īpašību konstatēšanai, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Savienības Vispārējā tiesa 2015. gada 16. decembra spriedumā lietā T-521/14 paziņoja, ka Komisija ir pārkāpusi ES tiesību aktus, jo tā nav rīkojusies, lai pieņemtu deleģētos aktus, ar kuriem tiktu noteikti zinātniskie kritēriji tādu īpašību konstatēšanai, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus;

| F. | tā kā Tiesa savā spriedumā nolēma, ka Komisijai bija skaidrs, precīzi formulēts un beznosacījumu pienākums pieņemt deleģētos aktus, lai iepriekš minētos zinātniskos kritērijus noteiktu ne vēlāk kā līdz 2013. gada 13. decembrim; |
| --- | --- |

F.

tā kā Tiesa savā spriedumā nolēma, ka Komisijai bija skaidrs, precīzi formulēts un beznosacījumu pienākums pieņemt deleģētos aktus, lai iepriekš minētos zinātniskos kritērijus noteiktu ne vēlāk kā līdz 2013. gada 13. decembrim;

| G. | tā kā 2013. gada 28. martā Endokrīnās sistēmas darbības traucējumus izraisošu vielu ekspertu padomdevēja grupa, ko izveidoja Komisija un koordinēja Kopīgais pētniecības centrs (JRC), pieņēma ziņojumu par galvenajām zinātniskajām problēmām saistībā ar endokrīnās sistēmas darbības traucējumus izraisošu vielu identificēšanu un raksturošanu; tā kā pēc dienestu trīs gadu darba visaptverošs priekšlikums par zinātniskajiem kritērijiem tad jau bija gatavs; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2013. gada 28. martā Endokrīnās sistēmas darbības traucējumus izraisošu vielu ekspertu padomdevēja grupa, ko izveidoja Komisija un koordinēja Kopīgais pētniecības centrs (JRC), pieņēma ziņojumu par galvenajām zinātniskajām problēmām saistībā ar endokrīnās sistēmas darbības traucējumus izraisošu vielu identificēšanu un raksturošanu; tā kā pēc dienestu trīs gadu darba visaptverošs priekšlikums par zinātniskajiem kritērijiem tad jau bija gatavs;

| H. | tā kā Tiesa tālāk norāda, ka neviens no Regulas (ES) Nr. 528/2012 noteikumiem nepieprasīja veikt ietekmes novērtējumu ar apdraudējumu pamatotiem zinātniskiem kritērijiem, un, pat ja Komisija uzskatīja, ka šāds ietekmes novērtējums ir vajadzīgs, tas Komisiju neatbrīvotu no pienākuma ievērot regulā noteikto termiņu (sprieduma 74. punkts); |
| --- | --- |

H.

tā kā Tiesa tālāk norāda, ka neviens no Regulas (ES) Nr. 528/2012 noteikumiem nepieprasīja veikt ietekmes novērtējumu ar apdraudējumu pamatotiem zinātniskiem kritērijiem, un, pat ja Komisija uzskatīja, ka šāds ietekmes novērtējums ir vajadzīgs, tas Komisiju neatbrīvotu no pienākuma ievērot regulā noteikto termiņu (sprieduma 74. punkts);

| I. | tā kā Tiesa turklāt nolēma, ka zinātnisko kritēriju precizēšanu var veikt tikai objektīvi, pamatojoties uz zinātniskiem datiem, kas saistīti ar endokrīno sistēmu, neatkarīgi no visiem citiem apsvērumiem, jo īpaši ekonomiskiem apsvērumiem (sprieduma 71. punkts); tā kā Tiesa tādējādi paskaidroja, ka sociālekonomiskās ietekmes novērtējums nav piemērots, lai pieņemtu lēmumu par zinātnisku jautājumu; |
| --- | --- |

I.

tā kā Tiesa turklāt nolēma, ka zinātnisko kritēriju precizēšanu var veikt tikai objektīvi, pamatojoties uz zinātniskiem datiem, kas saistīti ar endokrīno sistēmu, neatkarīgi no visiem citiem apsvērumiem, jo īpaši ekonomiskiem apsvērumiem (sprieduma 71. punkts); tā kā Tiesa tādējādi paskaidroja, ka sociālekonomiskās ietekmes novērtējums nav piemērots, lai pieņemtu lēmumu par zinātnisku jautājumu;

| J. | tā kā Tiesa turklāt nolēma, ka Komisija, piemērojot pilnvaras, ko tai deleģējuši likumdevēji, nevar apšaubīt likumdevēju noteikto normatīvo līdzsvaru starp iekšējā tirgus uzlabošanu un cilvēku un dzīvnieku veselības, kā arī vides aizsardzību (sprieduma 72. punkts); tā kā Tiesa tādējādi paskaidroja, ka Komisijai nozaru tiesību aktu regulatīvo izmaiņu vērtēšanu nevajadzētu veikt kā daļu no ietekmes novērtējuma saistībā ar deleģēta akta pieņemšanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā Tiesa turklāt nolēma, ka Komisija, piemērojot pilnvaras, ko tai deleģējuši likumdevēji, nevar apšaubīt likumdevēju noteikto normatīvo līdzsvaru starp iekšējā tirgus uzlabošanu un cilvēku un dzīvnieku veselības, kā arī vides aizsardzību (sprieduma 72. punkts); tā kā Tiesa tādējādi paskaidroja, ka Komisijai nozaru tiesību aktu regulatīvo izmaiņu vērtēšanu nevajadzētu veikt kā daļu no ietekmes novērtējuma saistībā ar deleģēta akta pieņemšanu;

| K. | tā kā Tiesa konstatēja, ka Regulā (ES) Nr. 528/2012 noteiktos starpposma kritērijus nevar uzskatīt par tādiem, kas nodrošina pietiekami augstu aizsardzības līmeni (sprieduma 77. punkts); |
| --- | --- |

K.

tā kā Tiesa konstatēja, ka Regulā (ES) Nr. 528/2012 noteiktos starpposma kritērijus nevar uzskatīt par tādiem, kas nodrošina pietiekami augstu aizsardzības līmeni (sprieduma 77. punkts);

| L. | tā kā saskaņā ar LESD 266. pantu iestādei, kuras bezdarbība ir atzīta par tādu, kas ir pretrunā Līgumiem, ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai pildītu Eiropas Savienības Tiesas spriedumu; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar LESD 266. pantu iestādei, kuras bezdarbība ir atzīta par tādu, kas ir pretrunā Līgumiem, ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai pildītu Eiropas Savienības Tiesas spriedumu;

| M. | tā kā Parlamenta 2016. gada februāra plenārsēdē par veselību un pārtikas nekaitīgumu atbildīgais komisārs Vītenis Andrjukaitis paziņoja, ka Komisija tomēr turpinās darbu pie ietekmes novērtējuma, jo tā uzskata, ka tas ir noderīgs un pat būtisks instruments, kas ietekmē turpmāko lēmumu par kritērijiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā Parlamenta 2016. gada februāra plenārsēdē par veselību un pārtikas nekaitīgumu atbildīgais komisārs Vītenis Andrjukaitis paziņoja, ka Komisija tomēr turpinās darbu pie ietekmes novērtējuma, jo tā uzskata, ka tas ir noderīgs un pat būtisks instruments, kas ietekmē turpmāko lēmumu par kritērijiem;

| N. | tā kā Komisijas pienākums ir veikt ietekmes novērtējumus leģislatīvām un neleģislatīvām iniciatīvām, kuras, sagaidāms, būtiski ietekmēs ekonomiku, vidi vai sociālo jomu, lai iztirzātu alternatīvus risinājumus, kas nozīmē to, ka ietekmes novērtējumi ir vērtīgi instrumenti, kuri regulējošām iestādēm palīdz novērtēt politikas izvēles, nevis noskaidrot zinātniskus jautājumus; |
| --- | --- |

N.

tā kā Komisijas pienākums ir veikt ietekmes novērtējumus leģislatīvām un neleģislatīvām iniciatīvām, kuras, sagaidāms, būtiski ietekmēs ekonomiku, vidi vai sociālo jomu, lai iztirzātu alternatīvus risinājumus, kas nozīmē to, ka ietekmes novērtējumi ir vērtīgi instrumenti, kuri regulējošām iestādēm palīdz novērtēt politikas izvēles, nevis noskaidrot zinātniskus jautājumus;

| O. | tā kā Komisijas priekšsēdētājs Žans Klods Junkers 2016. gada 22. marta vēstulē Parlamenta priekšsēdētājam Martinam Šulcam apstiprināja Komisijas nodomu pirms lēmuma pieņemšanas par zinātniskajiem kritērijiem lūgt Regulējuma kontroles padomei sniegt atzinumu par ietekmes novērtējumu un tad līdz 2016. gada jūnijam pieņemt zinātniskos kritērijus tādu īpašību konstatēšanai, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus; |
| --- | --- |

O.

tā kā Komisijas priekšsēdētājs Žans Klods Junkers 2016. gada 22. marta vēstulē Parlamenta priekšsēdētājam Martinam Šulcam apstiprināja Komisijas nodomu pirms lēmuma pieņemšanas par zinātniskajiem kritērijiem lūgt Regulējuma kontroles padomei sniegt atzinumu par ietekmes novērtējumu un tad līdz 2016. gada jūnijam pieņemt zinātniskos kritērijus tādu īpašību konstatēšanai, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus;

| P. | tā kā līdz ar to nav šaubu, ka Komisija vēl nav rīkojusies, lai izpildītu Tiesas spriedumu, un, tieši pretēji, joprojām pārkāpj ES tiesību aktus, kā Tiesa to ir pasludinājusi, un tādējādi tagad ir pārkāpusi arī LESD 266. pantu; |
| --- | --- |

P.

tā kā līdz ar to nav šaubu, ka Komisija vēl nav rīkojusies, lai izpildītu Tiesas spriedumu, un, tieši pretēji, joprojām pārkāpj ES tiesību aktus, kā Tiesa to ir pasludinājusi, un tādējādi tagad ir pārkāpusi arī LESD 266. pantu;

| Q. | tā kā ir absolūti nepieņemami, ka Komisija, būdama Līgumu izpildes uzraudzītāja, tos neievēro, |
| --- | --- |

Q.

tā kā ir absolūti nepieņemami, ka Komisija, būdama Līgumu izpildes uzraudzītāja, tos neievēro,

| 1. | nosoda Komisiju ne tikai par to, ka tā nav izpildījusi savu pienākumu pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 528/2012, bet arī par to, ka tā neievēro savus institucionālos pienākumus, kuri noteikti Līgumos, konkrētāk, LESD 266. pantā; |
| --- | --- |

1.

nosoda Komisiju ne tikai par to, ka tā nav izpildījusi savu pienākumu pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 528/2012, bet arī par to, ka tā neievēro savus institucionālos pienākumus, kuri noteikti Līgumos, konkrētāk, LESD 266. pantā;

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas politisko apņemšanos līdz vasarai ierosināt zinātniskos kritērijus to īpašību identificēšanai, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, |
| --- | --- |

2.

pieņem zināšanai Komisijas politisko apņemšanos līdz vasarai ierosināt zinātniskos kritērijus to īpašību identificēšanai, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus,

| 3. | uzsver, ka Vispārējā tiesa nolēma, ka zinātnisko kritēriju precizēšanu var veikt tikai objektīvi, pamatojoties uz zinātniskiem datiem, kas saistīti ar endokrīno sistēmu, neatkarīgi no visiem citiem apsvērumiem, jo īpaši ekonomiskiem apsvērumiem, un ka Komisija nav tiesīga mainīt normatīvo līdzsvaru, kas noteikts pamataktā, izmantojot pilnvaras, kuras tai piešķirtas saskaņā ar LESD 290. pantu, un tas ir jautājums, kuru Komisija tomēr izvērtē, veicot ietekmes novērtējumu; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka Vispārējā tiesa nolēma, ka zinātnisko kritēriju precizēšanu var veikt tikai objektīvi, pamatojoties uz zinātniskiem datiem, kas saistīti ar endokrīno sistēmu, neatkarīgi no visiem citiem apsvērumiem, jo īpaši ekonomiskiem apsvērumiem, un ka Komisija nav tiesīga mainīt normatīvo līdzsvaru, kas noteikts pamataktā, izmantojot pilnvaras, kuras tai piešķirtas saskaņā ar LESD 290. pantu, un tas ir jautājums, kuru Komisija tomēr izvērtē, veicot ietekmes novērtējumu;

| 4. | aicina Komisiju nekavējoties izpildīt savus pienākumus saskaņā ar LESD 266. pantu un nekavējoties pieņemt ar apdraudējumu pamatotus zinātniskos kritērijus tādu īpašību noteikšanai, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju nekavējoties izpildīt savus pienākumus saskaņā ar LESD 266. pantu un nekavējoties pieņemt ar apdraudējumu pamatotus zinātniskos kritērijus tādu īpašību noteikšanai, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomes priekšsēdētājam un Komisijas priekšsēdētājam, kā arī darīt viņiem zināmu plenārsēdes balsojumu par šo rezolūciju. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomes priekšsēdētājam un Komisijas priekšsēdētājam, kā arī darīt viņiem zināmu plenārsēdes balsojumu par šo rezolūciju.

---

(1)  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

(2)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/planned_ia/docs/2014_env_009_endocrine_disruptors_en.pdf.

(3)  http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf;jsessionid=9ea7d2dc30d51da24ab07e534c8a920ba78762970884.e34KaxiLc3qMb40Rch0SaxuTa3r0?text=&docid=173067&pageIndex=0&doclang=FR&mode=lst&dir=&occ=first&part=1&cid=717530.

(4)  http://www.who.int/ceh/publications/endocrine/en/.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/108 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/108

---

P8_TA(2016)0271

Produkti, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu, sastāv vai ir ražoti no tās

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs modifikācijas gadījumi Bt11, MIR162, MIR604 un GA21, sastāv vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumus 2010/426/ES, 2011/893/ES, 2011/892/ES un 2011/894/ES (D044931/01 – 2016/2682(RSP))

(2018/C 086/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs modifikācijas gadījumi Bt11, MIR162, MIR604 un GA21, sastāv vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumus 2010/426/ES, 2011/893/ES, 2011/892/ES un 2011/894/ES (D044931/01, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs modifikācijas gadījumi Bt11, MIR162, MIR604 un GA21, sastāv vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumus 2010/426/ES, 2011/893/ES, 2011/892/ES un 2011/894/ES (D044931/01,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu, 9. panta 2. punktu, 19. panta 3. punktu un 21. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu, 9. panta 2. punktu, 19. panta 3. punktu un 21. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā to, ka Pastāvīgā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2016. gada 25. aprīļa balsojumā nolēma nesniegt atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Pastāvīgā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā, 2016. gada 25. aprīļa balsojumā nolēma nesniegt atzinumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2015. gada 7. decembra atzinumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2015. gada 7. decembra atzinumu (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūciju par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1), sastāv vai ir ražoti no tām (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūciju par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788 (MON-877Ø5-6 × MON-89788-1), sastāv vai ir ražoti no tām (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūciju par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1), sastāv vai ir ražoti no tām (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūciju par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788 (MON-877Ø8-9 × MON-89788-1), sastāv vai ir ražoti no tām (5),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūciju par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūciju par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (6),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūciju par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), sastāv vai ir ražoti no tās (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūciju par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2), sastāv vai ir ražoti no tās (7),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā 2009. gada 9. februārī uzņēmums Syngenta France SAS saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza Vācijas kompetentajai iestādei pieteikumu, lai laistu tirgū pārtikas produktus, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastāv vai ir ražoti no tās; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2009. gada 9. februārī uzņēmums Syngenta France SAS saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza Vācijas kompetentajai iestādei pieteikumu, lai laistu tirgū pārtikas produktus, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastāv vai ir ražoti no tās;

| B. | tā kā pieteikums attiecas arī uz ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 laišanu tirgū produktos, kuri no tās sastāv vai to satur un ir paredzēti tiem pašiem lietošanas veidiem kā jebkura cita kukurūza, izņemot lietošanu pārtikā un barībā, bet neattiecas uz lietošanu audzēšanai; |
| --- | --- |

B.

tā kā pieteikums attiecas arī uz ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 laišanu tirgū produktos, kuri no tās sastāv vai to satur un ir paredzēti tiem pašiem lietošanas veidiem kā jebkura cita kukurūza, izņemot lietošanu pārtikā un barībā, bet neattiecas uz lietošanu audzēšanai;

| C. | tā kā 2013. gada 5. jūlijāSyngenta paplašināja pieteikumu, lai tas attiektos arī uz visām apakškombinācijām atsevišķos ģenētiskās modifikācijas gadījumos saistībā ar kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 (“apakškombinācijas”), tostarp Bt11 × GA21 kukurūzu, MIR604 × GA21 kukurūzu, Bt11 × MIR604 kukurūzu un Bt11 × MIR604 × GA21, kas jau ir atļautas ar Komisijas Lēmumiem 2010/426/ES (8), 2011/892/ES (9), 2011/893/ES (10) un 2011/894/ES (11); |
| --- | --- |

C.

tā kā 2013. gada 5. jūlijāSyngenta paplašināja pieteikumu, lai tas attiektos arī uz visām apakškombinācijām atsevišķos ģenētiskās modifikācijas gadījumos saistībā ar kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 (“apakškombinācijas”), tostarp Bt11 × GA21 kukurūzu, MIR604 × GA21 kukurūzu, Bt11 × MIR604 kukurūzu un Bt11 × MIR604 × GA21, kas jau ir atļautas ar Komisijas Lēmumiem 2010/426/ES (8), 2011/892/ES (9), 2011/893/ES (10) un 2011/894/ES (11);

| D. | tā kā pieteikumā aprakstītā kukurūza SYN-BTØ11-1 izstrādā proteīnu Cry1Ab, kurš nodrošina aizsardzību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem, un PAT proteīnu, kurš piešķir noturību pret glufozinātamonija herbicīdiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā pieteikumā aprakstītā kukurūza SYN-BTØ11-1 izstrādā proteīnu Cry1Ab, kurš nodrošina aizsardzību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem, un PAT proteīnu, kurš piešķir noturību pret glufozinātamonija herbicīdiem;

| E. | tā kā pieteikumā aprakstītā kukurūza SYN-IR162-4 izstrādā proteīnu Vip3Aa20, kurš nodrošina aizsardzību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem, un PMI proteīnu, ko izmanto kā selektīvo marķieri; |
| --- | --- |

E.

tā kā pieteikumā aprakstītā kukurūza SYN-IR162-4 izstrādā proteīnu Vip3Aa20, kurš nodrošina aizsardzību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem, un PMI proteīnu, ko izmanto kā selektīvo marķieri;

| F. | tā kā pieteikumā aprakstītā kukurūza SYN-IR6Ø4-5 izstrādā proteīnu Cry3A, kurš nodrošina aizsardzību pret dažiem vaboļu kārtas kaitēkļiem, un PMI proteīnu, ko izmanto kā selektīvo marķieri; |
| --- | --- |

F.

tā kā pieteikumā aprakstītā kukurūza SYN-IR6Ø4-5 izstrādā proteīnu Cry3A, kurš nodrošina aizsardzību pret dažiem vaboļu kārtas kaitēkļiem, un PMI proteīnu, ko izmanto kā selektīvo marķieri;

| G. | tā kā pieteikumā aprakstītā kukurūza MON-ØØØ21-9 izstrādā proteīnu Cry1Ab, kurš nodrošina aizsardzību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem, un mEPSPS proteīnu, kurš piešķir noturību pret glifosāta herbicīdiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā pieteikumā aprakstītā kukurūza MON-ØØØ21-9 izstrādā proteīnu Cry1Ab, kurš nodrošina aizsardzību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem, un mEPSPS proteīnu, kurš piešķir noturību pret glifosāta herbicīdiem;

| H. | tā kā 2015. gada 20. martā Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra IARC (Pasaules Veselības organizācijas aģentūra, kas specializējas vēža pētniecībā) klasificēja glifosātu kā cilvēkam iespējami kancerogēnu vielu (12); |
| --- | --- |

H.

tā kā 2015. gada 20. martā Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra IARC (Pasaules Veselības organizācijas aģentūra, kas specializējas vēža pētniecībā) klasificēja glifosātu kā cilvēkam iespējami kancerogēnu vielu (12);

| I. | tā kā Pastāvīgā komiteja 2016. gada 25. aprīlī balsojot nolēma nesniegt atzinumu par Komisijas īstenošanas lēmuma projektu; |
| --- | --- |

I.

tā kā Pastāvīgā komiteja 2016. gada 25. aprīlī balsojot nolēma nesniegt atzinumu par Komisijas īstenošanas lēmuma projektu;

| J. | tā kā 2015. gada 22. aprīlī Komisija paskaidrojuma rakstā, kurš pievienots tiesību akta priekšlikumam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003, pauda nožēlu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā lēmumus par atļauju piešķiršanu Komisija pieņem saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem, taču bez dalībvalstu komiteju atzinumos sniegta atbalsta, un ka dokumentu nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai, kas iepriekš bija visnotaļ liels izņēmums visai procedūrai kopumā, nu ir kļuvusi par ierastu praksi gadījumos, kad ir jāpieņem lēmums par atļaujas piešķiršanu ģenētiski modificētai (ĢM) pārtikai un barībai, |
| --- | --- |

J.

tā kā 2015. gada 22. aprīlī Komisija paskaidrojuma rakstā, kurš pievienots tiesību akta priekšlikumam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003, pauda nožēlu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā lēmumus par atļauju piešķiršanu Komisija pieņem saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem, taču bez dalībvalstu komiteju atzinumos sniegta atbalsta, un ka dokumentu nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai, kas iepriekš bija visnotaļ liels izņēmums visai procedūrai kopumā, nu ir kļuvusi par ierastu praksi gadījumos, kad ir jāpieņem lēmums par atļaujas piešķiršanu ģenētiski modificētai (ĢM) pārtikai un barībai,

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras;

| 2. | aicina Komisiju atsaukt īstenošanas lēmuma projektu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju atsaukt īstenošanas lēmuma projektu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3)  EFSA ĢMO ekspertu grupa (EFSA Ekspertu grupa ģenētiski modificētu organismu jomā), 2015.

Zinātnisks atzinums par pieteikumu (EFSA-GMO-DE-2009-66), ko saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 iesniedzis uzņēmums Syngenta, lai izmantošanai pārtikā un barībā laistu tirgū, importētu un pārstrādātu pret herbicīdiem un insektiem izturīgu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un to apakškombinācijas neatkarīgi no izcelsmes. EFSA Journal (2015), 13(12):4297 (34 lpp.), DOI: 10.2903/j.efsa.2015.4297.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0040.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0039.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0038.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0456.

(8)  Komisijas 2010. gada 28. jūlija Lēmums 2010/426/ES, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11xGA21 (SYN-BTØ11-1xMON-ØØØ21-9), kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV L 199, 31.7.2010., 36. lpp.).

(9)  Komisijas 2011. gada 22. decembra Lēmums 2011/892/ES, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kuri satur ģenētiski modificētu kukurūzu MIR604xGA21 (SYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9), kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV L 344, 28.12.2011., 55. lpp.).

(10)  Komisijas 2011. gada 22. decembra Lēmums 2011/893/ES, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kuri satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11xMIR604 (SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5), kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV L 344, 28.12.2011., 59. lpp.).

(11)  Komisijas 2011. gada 22. decembra Lēmums 2011/894/ES, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11xMIR604xGA21 (SYN-BTØ11-1xSYN-IR6Ø4-5xMON-ØØØ21-9), kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV L 344, 28.12.2011., 64. lpp.).

(12)  IARC monogrāfijas 112. sējums: piecu fosfororganisko insekticīdu un herbicīdu novērtējums, 2015. gada 20. marts, http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/111 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/111

---

P8_TA(2016)0272

Ģenētiski modificētas neļķes (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4)

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (D044927/02 – 2016/2683(RSP))

(2018/C 086/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (D044927/02, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (D044927/02,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvu 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK (1) atcelšanu un jo īpaši tās 18. panta 1. punkta pirmo daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvu 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK (1) atcelšanu un jo īpaši tās 18. panta 1. punkta pirmo daļu,

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2015. gada 15. decembra atzinumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2015. gada 15. decembra atzinumu (3),

| — | ņemot vērā EFSA2014. gada 10. novembra atzinumu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EFSA2014. gada 10. novembra atzinumu (4),

| — | ņemot vērā Regulatīvās komitejas 2016. gada 25. aprīļa balsojuma rezultātus; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulatīvās komitejas 2016. gada 25. aprīļa balsojuma rezultātus;

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā 2013. gada martā Suntory Holdings Limited (Osaka, Japāna) iesniedza Nīderlandes kompetentajai iestādei paziņojumu (C/NL/13/01) par ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2013. gada martā Suntory Holdings Limited (Osaka, Japāna) iesniedza Nīderlandes kompetentajai iestādei paziņojumu (C/NL/13/01) par ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū;

| B. | tā kā paziņojums C/NL/13/01 attiecas uz ģenētiski modificētu (ĢM) neļķu SHD-27531-4 importēšanu, izplatīšanu un mazumtirdzniecību vienīgi dekoratīviem mērķiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā paziņojums C/NL/13/01 attiecas uz ģenētiski modificētu (ĢM) neļķu SHD-27531-4 importēšanu, izplatīšanu un mazumtirdzniecību vienīgi dekoratīviem mērķiem;

| C. | tā kā Regulatīvā komiteja 2016. gada 25. aprīlī nesniedza atzinumu, jo septiņas dalībvalstis, pārstāvot 7,84 % iedzīvotāju, balsoja pret Komisijas īstenošanas lēmuma projektu, sešas dalībvalstis, pārstāvot 46,26 % iedzīvotāju, atturējās, vienpadsmit dalībvalstis, pārstāvot 36,29 % iedzīvotāju, balsoja par, un četru dalībvalstu pārstāvji nebija ieradušies; |
| --- | --- |

C.

tā kā Regulatīvā komiteja 2016. gada 25. aprīlī nesniedza atzinumu, jo septiņas dalībvalstis, pārstāvot 7,84 % iedzīvotāju, balsoja pret Komisijas īstenošanas lēmuma projektu, sešas dalībvalstis, pārstāvot 46,26 % iedzīvotāju, atturējās, vienpadsmit dalībvalstis, pārstāvot 36,29 % iedzīvotāju, balsoja par, un četru dalībvalstu pārstāvji nebija ieradušies;

| D. | tā kā EFSA atzinumā ir teikts, ka EFSA ĢMO darba grupa ir informēta par to, ka dažas iedzīvotāju grupas apzināti lieto uzturā neļķu ziedlapiņas, izmantojot tās, kā ēdiena rotājumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā EFSA atzinumā ir teikts, ka EFSA ĢMO darba grupa ir informēta par to, ka dažas iedzīvotāju grupas apzināti lieto uzturā neļķu ziedlapiņas, izmantojot tās, kā ēdiena rotājumu;

| E. | tā kā EFSA ĢMO darba grupa tomēr neizskatīja iespējamās sekas, ja cilvēki ĢM neļķes apzināti lietotu uzturā; |
| --- | --- |

E.

tā kā EFSA ĢMO darba grupa tomēr neizskatīja iespējamās sekas, ja cilvēki ĢM neļķes apzināti lietotu uzturā;

| F. | tā kā EFSA atzinumā nav izskatīti gadījumi, kad ĢM neļķes varētu tikt apzināti vai neapzināti iebarotas dzīvniekiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā EFSA atzinumā nav izskatīti gadījumi, kad ĢM neļķes varētu tikt apzināti vai neapzināti iebarotas dzīvniekiem;

| G. | tā kā neļķes pieder plaši kultivētajai Dianthus ģints Dianthus caryophyllus sugai; |
| --- | --- |

G.

tā kā neļķes pieder plaši kultivētajai Dianthus ģints Dianthus caryophyllus sugai;

| H. | tā kā Dianthus ģints sugu klāsts ir ļoti daudzveidīgs, gan ar savvaļas, gan cilvēku audzētām sugām, jo to izcelsmes areāls ir no Dienvidkrievijas līdz Grieķijas kalnu reģioniem un līdz Overņas kalniem Francijā; tā kā Dianthus spp. ir pielāgojusies vēsākiem Eiropas un Āzijas kalnu reģioniem un arī sastopama Vidusjūras piekrastes reģionos; tā kā D. caryophyllus ir Eiropā plaši audzēts dekoratīvs augs, un to audzē gan siltumnīcās, gan ārā (piemēram, Itālijā un Spānijā), un dažkārt tās ir naturalizētas dažās Vidusjūras valstīs, tomēr naturalizācija ir ierobežota Grieķijas, Itālijas, Sicīlijas, Korsikas un Sardīnijas Vidusjūras reģionā (5); |
| --- | --- |

H.

tā kā Dianthus ģints sugu klāsts ir ļoti daudzveidīgs, gan ar savvaļas, gan cilvēku audzētām sugām, jo to izcelsmes areāls ir no Dienvidkrievijas līdz Grieķijas kalnu reģioniem un līdz Overņas kalniem Francijā; tā kā Dianthus spp. ir pielāgojusies vēsākiem Eiropas un Āzijas kalnu reģioniem un arī sastopama Vidusjūras piekrastes reģionos; tā kā D. caryophyllus ir Eiropā plaši audzēts dekoratīvs augs, un to audzē gan siltumnīcās, gan ārā (piemēram, Itālijā un Spānijā), un dažkārt tās ir naturalizētas dažās Vidusjūras valstīs, tomēr naturalizācija ir ierobežota Grieķijas, Itālijas, Sicīlijas, Korsikas un Sardīnijas Vidusjūras reģionā (5);

| I. | tā kā galvenās neļķu audzētājas valstis ir Itālija, Spānija un Nīderlande, un tā kā savvaļas Dianthus caryophyllus galvenokārt ir sastopamas Francijā un Itālijā (6); |
| --- | --- |

I.

tā kā galvenās neļķu audzētājas valstis ir Itālija, Spānija un Nīderlande, un tā kā savvaļas Dianthus caryophyllus galvenokārt ir sastopamas Francijā un Itālijā (6);

| J. | tā kā Kipra iebilda pret minēto paziņojumu un EFSA ĢMO darba grupa piekrita Kipras viedoklim, ka personu veiktus neļķes SHD-27531-4 pavairošanas gadījumus (piemēram, apsakņojot) nav iespējams izslēgt; tā kā EFSA uzskata, ka grieztos kātus ar veģetatīviem dzinumiem būtu iespējams pavairot, veicot apsakņošanu vai mikropavairošanu, un izplatīt vidē (piemēram, dārzos); |
| --- | --- |

J.

tā kā Kipra iebilda pret minēto paziņojumu un EFSA ĢMO darba grupa piekrita Kipras viedoklim, ka personu veiktus neļķes SHD-27531-4 pavairošanas gadījumus (piemēram, apsakņojot) nav iespējams izslēgt; tā kā EFSA uzskata, ka grieztos kātus ar veģetatīviem dzinumiem būtu iespējams pavairot, veicot apsakņošanu vai mikropavairošanu, un izplatīt vidē (piemēram, dārzos);

| K. | tā kā savvaļā Dianthus spp. svešapputi veic kukaiņi, jo īpaši Lepidoptera, kam ir pietiekami gari taustekļi, lai aizsniegtu nektāriju, kas atrodas zieda pamatnē; tā kā EFSA ĢMO darba grupa uzskata, ka Lepidoptera veiktu putekšņu iespējamu izplatīšanu no ĢM neļķēm SHD-27531-4 uz savvaļas Dianthus sugām nav iespējams novērst; |
| --- | --- |

K.

tā kā savvaļā Dianthus spp. svešapputi veic kukaiņi, jo īpaši Lepidoptera, kam ir pietiekami gari taustekļi, lai aizsniegtu nektāriju, kas atrodas zieda pamatnē; tā kā EFSA ĢMO darba grupa uzskata, ka Lepidoptera veiktu putekšņu iespējamu izplatīšanu no ĢM neļķēm SHD-27531-4 uz savvaļas Dianthus sugām nav iespējams novērst;

| L. | tā kā, beidzoties to dekoratīvajai vērtībai, ģenētiski modificētās Dianthus caryophyllus L. SHD-27531-4 kļūs par atkritumiem un saskaņā ar aprites ekonomikas principiem, iespējams, tiks kompostētas, bet EFSA nav veikusi analīzi attiecībā uz šādas izplatīšanās vidē ietekmi; |
| --- | --- |

L.

tā kā, beidzoties to dekoratīvajai vērtībai, ģenētiski modificētās Dianthus caryophyllus L. SHD-27531-4 kļūs par atkritumiem un saskaņā ar aprites ekonomikas principiem, iespējams, tiks kompostētas, bet EFSA nav veikusi analīzi attiecībā uz šādas izplatīšanās vidē ietekmi;

| M. | tā kā gadījumā, ja neļķe SHD-27531-4 nonāks vidē ar dzīvotspējīgām sēklām, putekšņiem vai apsakņotiem augiem, EFSA ĢMO darba grupa uzskata, ka tai nebūs pastiprinātu izdzīvošanas īpašību, izņemot noturību pret sulfonilurīnvielas herbicīdiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā gadījumā, ja neļķe SHD-27531-4 nonāks vidē ar dzīvotspējīgām sēklām, putekšņiem vai apsakņotiem augiem, EFSA ĢMO darba grupa uzskata, ka tai nebūs pastiprinātu izdzīvošanas īpašību, izņemot noturību pret sulfonilurīnvielas herbicīdiem;

| N. | tā kā šai ģenētiski modificētajai neļķei ir SuRB (als) gēns, kas kodē mutantu acetolaktāta sintāzes proteīnu (ALS), kas iegūts no Nicotiana tabacum un piešķir sulfonilurīnvielas iedarbības panesību; |
| --- | --- |

N.

tā kā šai ģenētiski modificētajai neļķei ir SuRB (als) gēns, kas kodē mutantu acetolaktāta sintāzes proteīnu (ALS), kas iegūts no Nicotiana tabacum un piešķir sulfonilurīnvielas iedarbības panesību;

| O. | tā kā, saskaņā ar PAN UK informāciju “daži herbicīdi ļoti mazās devās ir izteikti toksiski augiem, piemēram, sulfonilurīnvielas, sulfonamīdi un imidazolinoni; ar sulfonilurīnvielām ir aizstāti citi herbicīdi, kas ir toksiskāki dzīvniekiem; eksperti ir brīdinājuši, ka plaša sulfonilurīnvielu izmantošana “var graujoši ietekmēt nemērķa kultūraugu produktivitāti, kā arī augu dabisko kopienu un savvaļas barošanās ķēdes uzbūvi”” (7); |
| --- | --- |

O.

tā kā, saskaņā ar PAN UK informāciju “daži herbicīdi ļoti mazās devās ir izteikti toksiski augiem, piemēram, sulfonilurīnvielas, sulfonamīdi un imidazolinoni; ar sulfonilurīnvielām ir aizstāti citi herbicīdi, kas ir toksiskāki dzīvniekiem; eksperti ir brīdinājuši, ka plaša sulfonilurīnvielu izmantošana “var graujoši ietekmēt nemērķa kultūraugu produktivitāti, kā arī augu dabisko kopienu un savvaļas barošanās ķēdes uzbūvi”” (7);

| P. | tā kā sulfonilurīnvielas ir plaši izplatīta otrā izvēle 2. tipa diabēta ārstēšanā un tās ir saistītas ar lielāku sirds un asinsvadu problēmu risku salīdzinājumā ar citām diabēta zālēm (8); |
| --- | --- |

P.

tā kā sulfonilurīnvielas ir plaši izplatīta otrā izvēle 2. tipa diabēta ārstēšanā un tās ir saistītas ar lielāku sirds un asinsvadu problēmu risku salīdzinājumā ar citām diabēta zālēm (8);

| Q. | tā kā, radot pret sulfonilurīnvielām izturīgu augu tirgu, visā pasaulē tiks veicināta šo diabēta zāļu izmantošana par herbicīdu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā, radot pret sulfonilurīnvielām izturīgu augu tirgu, visā pasaulē tiks veicināta šo diabēta zāļu izmantošana par herbicīdu;

| R. | tā kā zāļu izmantošana citiem, ar sabiedrības veselību nesaistītiem, mērķiem, kas noved pie to nekontrolētas izplatīšanās ekosistēmās, var visā pasaulē kaitīgi ietekmēt bioloģisko daudzveidību un ķīmiski piesārņot dzeramo ūdeni, |
| --- | --- |

R.

tā kā zāļu izmantošana citiem, ar sabiedrības veselību nesaistītiem, mērķiem, kas noved pie to nekontrolētas izplatīšanās ekosistēmās, var visā pasaulē kaitīgi ietekmēt bioloģisko daudzveidību un ķīmiski piesārņot dzeramo ūdeni,

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts neatbilst veselības un vides aizsardzības mērķiem, kas noteikti Direktīvā 2001/18/EK un tādējādi ir pārsniegtas minētajā direktīvā noteiktās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts neatbilst veselības un vides aizsardzības mērķiem, kas noteikti Direktīvā 2001/18/EK un tādējādi ir pārsniegtas minētajā direktīvā noteiktās īstenošanas pilnvaras;

| 2. | prasa Komisijai atsaukt īstenošanas lēmuma projektu, |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai atsaukt īstenošanas lēmuma projektu,

| 3. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3)  . ĢMO darba grupas (EFSA zinātnes ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar ģenētiski modificētiem organismiem), 2015., Zinātniskais atzinums par C. daļas paziņojumu (C/NL/13/01) no Suntory Holdings Limited par grieztu neļķu SHD-27531-4 modificētas krāsas ziedu importēšanu, izplatīšanu un mazumtirdzniecību dekoratīviem mērķiem. EFSA Journal 2015; 13(12):4358, 19 lpp. doi:10.2903/j.efsa.2015.4358.

(4)  ĢMO darba grupas (EFSA zinātnes ekspertu grupa jautājumos, kas saistīti ar ģenētiski modificētiem organismiem), 2014., Zinātniskais atzinums attiecībā uz dalībvalsts iebildumu saistībā ar paziņojumu (C/NL/13/01) par ģenētiski modificētu neļķu SHD-27531-4 modificētas krāsas grieztu ziedu importēšanu dekoratīviem mērķiem, ko saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK C. daļu iesniedza Suntory Holdings Limited EFSA Journal, 2014; 12(11):3878, 9 lpp. doi:10.2903/j.efsa.2014.3878.

(5)  Tutin et al., 1993.

(6)  http://gmoinfo.jrc.ec.europa.eu/csnifs/C-NL-13-01.pdf

(7)  http://www.pan-uk.org/pestnews/Issue/pn88/PN88_p4-7.pdf

(8)  http://thelancet.com/journals/landia/article/PIIS2213-8587(14)70213-X/fulltext

---

Ceturtdiena, 2016. gada 9. jūnija

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/114 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/114

---

P8_TA(2016)0274

Kambodža

Eiropas Parlamenta 2016. gada 9. jūnija rezolūcija par Kambodžu (2016/2753(RSP))

(2018/C 086/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kambodžu, jo īpaši 2015. gada 26. novembra rezolūciju par politisko situāciju Kambodžā (1), 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Kambodžas likumprojektiem par NVO un arodbiedrībām (2) un 2014. gada 16. janvāra rezolūciju par tiesību aizstāvju un opozīcijas aktīvistu stāvokli Kambodžā un Laosā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kambodžu, jo īpaši 2015. gada 26. novembra rezolūciju par politisko situāciju Kambodžā (1), 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Kambodžas likumprojektiem par NVO un arodbiedrībām (2) un 2014. gada 16. janvāra rezolūciju par tiesību aizstāvju un opozīcijas aktīvistu stāvokli Kambodžā un Laosā (3),

| — | ņemot vērā ES 2016. gada 30. maija vietējo ES paziņojumu par politisko situāciju Kambodžā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2016. gada 30. maija vietējo ES paziņojumu par politisko situāciju Kambodžā,

| — | ņemot vērā īpašā referenta par cilvēktiesību situāciju Kambodžā 2015. gada 20. augusta ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā īpašā referenta par cilvēktiesību situāciju Kambodžā 2015. gada 20. augusta ziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2015. gada 2. oktobra rezolūciju par Kambodžu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2015. gada 2. oktobra rezolūciju par Kambodžu,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību komitejas 2015. gada 27. aprīļa noslēguma apsvērumus par otro periodisko ziņojumu par Kambodžu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību komitejas 2015. gada 27. aprīļa noslēguma apsvērumus par otro periodisko ziņojumu par Kambodžu,

| — | ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā 2008. gada ES Pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada ES Pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā 1997. gada Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kambodžas Karalisti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1997. gada Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kambodžas Karalisti,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1999. gada 8. martā pieņemto rezolūciju par personu, grupu un sabiedrisko iestāžu tiesībām un pienākumu veicināt un aizsargāt vispārēji atzītas cilvēktiesības un pamatbrīvības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1999. gada 8. martā pieņemto rezolūciju par personu, grupu un sabiedrisko iestāžu tiesībām un pienākumu veicināt un aizsargāt vispārēji atzītas cilvēktiesības un pamatbrīvības,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta 2016. gada 1. aprīļa paziņojumu, mudinot Kambodžu stiprināt sieviešu un pamatiedzīvotāju tiesību aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta 2016. gada 1. aprīļa paziņojumu, mudinot Kambodžu stiprināt sieviešu un pamatiedzīvotāju tiesību aizsardzību,

| — | ņemot vērā pilsoniskās sabiedrības organizāciju 2016. gada 2. maija kopīgo paziņojumu, kurā nosodīta cilvēktiesību aizstāvju tiesāšana, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pilsoniskās sabiedrības organizāciju 2016. gada 2. maija kopīgo paziņojumu, kurā nosodīta cilvēktiesību aizstāvju tiesāšana,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas konvenciju par asociāciju brīvību un tiesību aizsardzību, apvienojoties organizācijās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas konvenciju par asociāciju brīvību un tiesību aizsardzību, apvienojoties organizācijās,

| — | ņemot vērā Kambodžas konstitūciju, jo īpaši tās 41. pantu, kurā nostiprinātas vārda un pulcēšanās tiesības un brīvības, 35. pantu par tiesībām uz politisko līdzdalību un 80. pantu par deputāta imunitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kambodžas konstitūciju, jo īpaši tās 41. pantu, kurā nostiprinātas vārda un pulcēšanās tiesības un brīvības, 35. pantu par tiesībām uz politisko līdzdalību un 80. pantu par deputāta imunitāti,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā pēdējo mēnešu laikā pastāvīgi palielinās politiskās opozīcijas dalībnieku, cilvēktiesību aktīvistu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju arestu skaits; |
| --- | --- |

A.

tā kā pēdējo mēnešu laikā pastāvīgi palielinās politiskās opozīcijas dalībnieku, cilvēktiesību aktīvistu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju arestu skaits;

| B. | tā kā premjerministrs Hun Sen ir pie varas vairāk nekā 30 gadus; tā kā vadošās opozīcijas partijas CNRP priekšsēdētājs Sam Rainsy vēl arvien atrodas labprātīgā trimdā, izvairoties no agrākās vajāšanas, kam pamatā ir patvarīgas un politiski motivētas apsūdzības, savukārt par CNRP priekšsēdētāja vietas izpildītāja Kem Sokha darbību notiek izmeklēšana; tā kā 2016. gada 22. aprīlī Pnompeņas tiesas prokurors paziņoja, ka 2016. gada 28. jūlijā sāksies CNRP priekšsēdētāja Sam Rainsy aizmuguriska tiesa par vēl citām politiski motivētām apsūdzībām; |
| --- | --- |

B.

tā kā premjerministrs Hun Sen ir pie varas vairāk nekā 30 gadus; tā kā vadošās opozīcijas partijas CNRP priekšsēdētājs Sam Rainsy vēl arvien atrodas labprātīgā trimdā, izvairoties no agrākās vajāšanas, kam pamatā ir patvarīgas un politiski motivētas apsūdzības, savukārt par CNRP priekšsēdētāja vietas izpildītāja Kem Sokha darbību notiek izmeklēšana; tā kā 2016. gada 22. aprīlī Pnompeņas tiesas prokurors paziņoja, ka 2016. gada 28. jūlijā sāksies CNRP priekšsēdētāja Sam Rainsy aizmuguriska tiesa par vēl citām politiski motivētām apsūdzībām;

| C. | tā kā 2015. gada 20. novembrī tiesa noteica Sam Rainsy ierasties uz nopratināšanu saistībā ar ierakstu, ko viņa publiskajā Facebook lapā veicis opozīcijas partijas senators Hong Sok Hour, kurš kopš 2015. gada augusta ir apcietinājumā saistībā ar apsūdzībām par viltošanu un kūdīšanu, jo viņš Sam Rainsy Facebook lapā ievietoja video, kurā redzami it kā viltoti dokumenti par 1979. gada robežlīgumu ar Vjetnamu; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2015. gada 20. novembrī tiesa noteica Sam Rainsy ierasties uz nopratināšanu saistībā ar ierakstu, ko viņa publiskajā Facebook lapā veicis opozīcijas partijas senators Hong Sok Hour, kurš kopš 2015. gada augusta ir apcietinājumā saistībā ar apsūdzībām par viltošanu un kūdīšanu, jo viņš Sam Rainsy Facebook lapā ievietoja video, kurā redzami it kā viltoti dokumenti par 1979. gada robežlīgumu ar Vjetnamu;

| D. | tā kā 2016. gada 3. maijā uz Pnompeņas Municipālo tiesu izsauca Kem Sokha, izvirzot viņam kriminālapsūdzību par neslavas celšanu, kā arī parlamenta deputātus Pin Ratana un Tok Vanchan, kaut arī viņus aizsargā deputāta imunitāte; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2016. gada 3. maijā uz Pnompeņas Municipālo tiesu izsauca Kem Sokha, izvirzot viņam kriminālapsūdzību par neslavas celšanu, kā arī parlamenta deputātus Pin Ratana un Tok Vanchan, kaut arī viņus aizsargā deputāta imunitāte;

| E. | tā kā 2016. gada 12. maijā uz tiesu par neslavas celšanu izsauca arī pazīstamu politisko analītiķi Ou Virak, jo viņš bija paudis savu viedokli par Kem Sokha lietu; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2016. gada 12. maijā uz tiesu par neslavas celšanu izsauca arī pazīstamu politisko analītiķi Ou Virak, jo viņš bija paudis savu viedokli par Kem Sokha lietu;

| F. | tā kā 2016. gada 2. maijā politiski motivētas apsūdzības tika izvirzītas Ny Sokha, Nay Vanda un Yi Soksan (trim ievērojamiem cilvēktiesību aizstāvjiem no Kambodžas Cilvēktiesību un attīstības asociācijas (ADHOC)), bijušajam ADHOC darbiniekam Ny Chakrya, kurš ir valsts Nacionālās vēlēšanu komisijas (NEC) ģenerālsekretāra vietnieks, un Apvienoto Nāciju Organizācijas biroja Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos (UN OHCHR) darbiniekam Soen Sally; tā kā viņiem draud līdz pat 10 gadu cietumsods; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2016. gada 2. maijā politiski motivētas apsūdzības tika izvirzītas Ny Sokha, Nay Vanda un Yi Soksan (trim ievērojamiem cilvēktiesību aizstāvjiem no Kambodžas Cilvēktiesību un attīstības asociācijas (ADHOC)), bijušajam ADHOC darbiniekam Ny Chakrya, kurš ir valsts Nacionālās vēlēšanu komisijas (NEC) ģenerālsekretāra vietnieks, un Apvienoto Nāciju Organizācijas biroja Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos (UN OHCHR) darbiniekam Soen Sally; tā kā viņiem draud līdz pat 10 gadu cietumsods;

| G. | tā kā Nacionālās asamblejas opozīcijas deputātam Um Sam An tika atņemta deputāta imunitāte un 2016. gada 11. aprīlī viņu arestēja, pamatojoties uz patvarīgām apsūdzībām par “kūdīšanu ar mērķi haosu sabiedrībā”, kas saistīts ar viņa nevardarbīgi pausto viedokli par Kambodžas un Vjetnamas attiecībām; tā kā vēlāk viņu aizturēja Terorisma apkarošanas policija, tika nozīmēta viņa tiesa un viņš tiek turēts apcietinājumā par šīm apsūdzībām; |
| --- | --- |

G.

tā kā Nacionālās asamblejas opozīcijas deputātam Um Sam An tika atņemta deputāta imunitāte un 2016. gada 11. aprīlī viņu arestēja, pamatojoties uz patvarīgām apsūdzībām par “kūdīšanu ar mērķi haosu sabiedrībā”, kas saistīts ar viņa nevardarbīgi pausto viedokli par Kambodžas un Vjetnamas attiecībām; tā kā vēlāk viņu aizturēja Terorisma apkarošanas policija, tika nozīmēta viņa tiesa un viņš tiek turēts apcietinājumā par šīm apsūdzībām;

| H. | tā kā 2016. gada 26. aprīlī Pnompeņas tiesa izsauca uz tiesu bijušo arodbiedrību līderi Rong Chhun, kurš šobrīd ir NEC loceklis, izvirzot viņam patvarīgas politiski motivētas apsūdzības par kūdīšanu uz vardarbību, ko izraisīja valdības drošības spēku veiktā strādnieku streiku apspiešana 2013. gada decembra beigās un 2014. gada janvāra sākumā; tā kā valstī paredzēts rīkot divas svarīgas vēlēšanas, proti, pašvaldību vēlēšanas 2017. gadā un parlamenta vēlēšanas 2018. gadā, un spiediena izdarīšana uz NEC ir valdības mēģinājums ietekmēt šīs vēlēšanas; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2016. gada 26. aprīlī Pnompeņas tiesa izsauca uz tiesu bijušo arodbiedrību līderi Rong Chhun, kurš šobrīd ir NEC loceklis, izvirzot viņam patvarīgas politiski motivētas apsūdzības par kūdīšanu uz vardarbību, ko izraisīja valdības drošības spēku veiktā strādnieku streiku apspiešana 2013. gada decembra beigās un 2014. gada janvāra sākumā; tā kā valstī paredzēts rīkot divas svarīgas vēlēšanas, proti, pašvaldību vēlēšanas 2017. gadā un parlamenta vēlēšanas 2018. gadā, un spiediena izdarīšana uz NEC ir valdības mēģinājums ietekmēt šīs vēlēšanas;

| I. | tā kā 2016. gada 9. maijā tika arestētas un drīz pēc tam atbrīvotas astoņas personas, kas miermīlīgi protestēja pret ADHOC darbinieku arestiem, tostarp NVO Sahmakun Teang Tnaut direktors Ee Sarom, NVO LICADHO direktora vietnieks Khimsan Thav, kā arī LICADHO zviedru un vācu padomnieki; tā kā 2016. gada 16. maijā tas pats notika ar pieciem citiem miermīlīgiem demonstrantiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2016. gada 9. maijā tika arestētas un drīz pēc tam atbrīvotas astoņas personas, kas miermīlīgi protestēja pret ADHOC darbinieku arestiem, tostarp NVO Sahmakun Teang Tnaut direktors Ee Sarom, NVO LICADHO direktora vietnieks Khimsan Thav, kā arī LICADHO zviedru un vācu padomnieki; tā kā 2016. gada 16. maijā tas pats notika ar pieciem citiem miermīlīgiem demonstrantiem;

| J. | tā kā ES ir Kambodžas lielākais partneris attīstības palīdzības ziņā un 2014.–2020. gada laikposmam veikts jauns piešķīrums EUR 410 miljonu apmērā; tā kā ES atbalsta daudzas cilvēktiesību iniciatīvas, ko īsteno Kambodžas nevalstiskās organizācijas (NVO) un citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas; tā kā Kambodža ir ļoti atkarīga no attīstības palīdzības, |
| --- | --- |

J.

tā kā ES ir Kambodžas lielākais partneris attīstības palīdzības ziņā un 2014.–2020. gada laikposmam veikts jauns piešķīrums EUR 410 miljonu apmērā; tā kā ES atbalsta daudzas cilvēktiesību iniciatīvas, ko īsteno Kambodžas nevalstiskās organizācijas (NVO) un citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas; tā kā Kambodža ir ļoti atkarīga no attīstības palīdzības,

| K. | tā kā 2015. gada 26. oktobrī grupa valdību atbalstošu protestētāju Pnompeņā brutāli uzbruka opozīcijas partijas CNRP deputātiem Nhay Chamrouen un Kong Sakphea, turklāt tika apdraudēta arī Nacionālās Asamblejas priekšsēdētāja pirmā vietnieka privātās rezidences drošība; tā kā ziņojumi liecina, ka policija un citi valsts drošības spēki šo uzbrukumu laikā neiejaucās; tā kā saistībā ar šiem uzbrukumiem tika veikti aresti, taču cilvēktiesību NVO Kambodžā ir paudušas bažas, ka faktiskie uzbrucēji vēl arvien ir brīvībā; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2015. gada 26. oktobrī grupa valdību atbalstošu protestētāju Pnompeņā brutāli uzbruka opozīcijas partijas CNRP deputātiem Nhay Chamrouen un Kong Sakphea, turklāt tika apdraudēta arī Nacionālās Asamblejas priekšsēdētāja pirmā vietnieka privātās rezidences drošība; tā kā ziņojumi liecina, ka policija un citi valsts drošības spēki šo uzbrukumu laikā neiejaucās; tā kā saistībā ar šiem uzbrukumiem tika veikti aresti, taču cilvēktiesību NVO Kambodžā ir paudušas bažas, ka faktiskie uzbrucēji vēl arvien ir brīvībā;

| L. | tā kā, neraugoties uz pilsoniskās sabiedrības un starptautiskās sabiedrības plašu kritiku, nesen izsludināts likums par apvienībām un nevalstiskajām organizācijām (LANGO), kurš devis iestādēm tiesības patvaļīgi aizliegt cilvēktiesības aizstāvošas organizācijas un bloķēt tādu izveidošanu, un tas jau sācis kavēt cilvēktiesību aizstāvju darbu Kambodžā un ietekmēt pilsoniskās sabiedrības rīcību; |
| --- | --- |

L.

tā kā, neraugoties uz pilsoniskās sabiedrības un starptautiskās sabiedrības plašu kritiku, nesen izsludināts likums par apvienībām un nevalstiskajām organizācijām (LANGO), kurš devis iestādēm tiesības patvaļīgi aizliegt cilvēktiesības aizstāvošas organizācijas un bloķēt tādu izveidošanu, un tas jau sācis kavēt cilvēktiesību aizstāvju darbu Kambodžā un ietekmēt pilsoniskās sabiedrības rīcību;

| M. | tā kā kopš likuma par biedrībām un nevalstiskajām organizācijām apstiprināšanas 2015. gadā iestādes ir atteikušās atļaut rīkot lielus NVO vadītus aģitācijas pasākumus, un tā kā policijas spēki dažādā mērā ir traucējuši pasākumus, kas pēdējos mēnešos rīkoti saistībā ar Pasaules Dzīvotņu dienu, Starptautisko Cilvēktiesību dienu, Starptautisko Sieviešu dienu un Starptautiskajiem Darba svētkiem, kā arī citas demonstrācijas; |
| --- | --- |

M.

tā kā kopš likuma par biedrībām un nevalstiskajām organizācijām apstiprināšanas 2015. gadā iestādes ir atteikušās atļaut rīkot lielus NVO vadītus aģitācijas pasākumus, un tā kā policijas spēki dažādā mērā ir traucējuši pasākumus, kas pēdējos mēnešos rīkoti saistībā ar Pasaules Dzīvotņu dienu, Starptautisko Cilvēktiesību dienu, Starptautisko Sieviešu dienu un Starptautiskajiem Darba svētkiem, kā arī citas demonstrācijas;

| N. | tā kā Kambodžas Senāts 2016. gada 12. aprīlī pieņēma likumu par arodbiedrībām, nosakot jaunus ierobežojumus darba ņēmēju biedrošanās brīvībai un piešķirot jaunas patvaļīgas pilnvaras valsts iestādēm apspiest arodbiedrību centienus šo brīvību izmantot, |
| --- | --- |

N.

tā kā Kambodžas Senāts 2016. gada 12. aprīlī pieņēma likumu par arodbiedrībām, nosakot jaunus ierobežojumus darba ņēmēju biedrošanās brīvībai un piešķirot jaunas patvaļīgas pilnvaras valsts iestādēm apspiest arodbiedrību centienus šo brīvību izmantot,

| 1. | pauž nopietnas bažas par to, ka Kambodžā pasliktinās opozīcijas politiķu un cilvēktiesību aktīvistu stāvoklis, un nosoda visus pret šīm personām vērstos vardarbības aktus, politiski motivētās apsūdzības, patvaļīgos arestus, nopratināšanas, tiesas spriedumus un sodus; |
| --- | --- |

1.

pauž nopietnas bažas par to, ka Kambodžā pasliktinās opozīcijas politiķu un cilvēktiesību aktīvistu stāvoklis, un nosoda visus pret šīm personām vērstos vardarbības aktus, politiski motivētās apsūdzības, patvaļīgos arestus, nopratināšanas, tiesas spriedumus un sodus;

| 2. | pauž nožēlu par politiski motivētām apsūdzībām un vajāšanu, ko tiesu iestādes vērš pret cilvēktiesību aizstāvjiem un aktīvistiem, un jo īpaši par politiski motivētām apsūdzībām, spriedumiem un sodiem, kas saistīti ar aktīvistu, politisko kritiķu un cilvēktiesību aizstāvju leģitīmo darbību Kambodžā; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu par politiski motivētām apsūdzībām un vajāšanu, ko tiesu iestādes vērš pret cilvēktiesību aizstāvjiem un aktīvistiem, un jo īpaši par politiski motivētām apsūdzībām, spriedumiem un sodiem, kas saistīti ar aktīvistu, politisko kritiķu un cilvēktiesību aizstāvju leģitīmo darbību Kambodžā;

| 3. | mudina Kambodžas varasiestādes anulēt apcietināšanas orderi un atsaukt visas apsūdzības pret opozīcijas līderi Sam Rainsy un Nacionālās Asamblejas un Senāta locekļiem no CNRP, tostarp Hong Sok Hour; prasa nekavējoties atbrīvot piecus cilvēktiesību aizstāvjus, kuri joprojām atrodas preventīvā ieslodzījumā, proti, Ny Sokha, Nay Vanda, Yi Soksan, Lim Mony un Ny Chakra, atļaut šiem politiķiem, aktīvistiem un cilvēktiesību aizstāvjiem strādāt brīvi, nebaidoties no apcietināšanas un vajāšanas, un izbeigt tiesu izmantošanu politiskiem mērķiem, lai cilvēkus sodītu par politiski motivētām un fiktīvām apsūdzībām; aicina Nacionālo asambleju nekavējoties atjaunot Sam Rainsy, Um Sam An un Hong Sok Hour amatā un atjaunot viņu parlamentāro imunitāti; |
| --- | --- |

3.

mudina Kambodžas varasiestādes anulēt apcietināšanas orderi un atsaukt visas apsūdzības pret opozīcijas līderi Sam Rainsy un Nacionālās Asamblejas un Senāta locekļiem no CNRP, tostarp Hong Sok Hour; prasa nekavējoties atbrīvot piecus cilvēktiesību aizstāvjus, kuri joprojām atrodas preventīvā ieslodzījumā, proti, Ny Sokha, Nay Vanda, Yi Soksan, Lim Mony un Ny Chakra, atļaut šiem politiķiem, aktīvistiem un cilvēktiesību aizstāvjiem strādāt brīvi, nebaidoties no apcietināšanas un vajāšanas, un izbeigt tiesu izmantošanu politiskiem mērķiem, lai cilvēkus sodītu par politiski motivētām un fiktīvām apsūdzībām; aicina Nacionālo asambleju nekavējoties atjaunot Sam Rainsy, Um Sam An un Hong Sok Hour amatā un atjaunot viņu parlamentāro imunitāti;

| 4. | mudina Kambodžas iestādes atsaukt visas politiski motivētās apsūdzības un citus kriminālprocesus pret ADHOC un citiem Kambodžas cilvēktiesību aizstāvjiem, pārtraukt visus draudus par represīvā likuma par biedrībām un nevalstiskajām organizācijām piemērošanu, kā arī visus pārējos mēģinājumus iebiedēt un vajāt cilvēktiesību aizstāvjus un valsts un starptautiskās organizācijas, un nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visas par politiski motivētām un fiktīvām apsūdzībām ieslodzītās personas; |
| --- | --- |

4.

mudina Kambodžas iestādes atsaukt visas politiski motivētās apsūdzības un citus kriminālprocesus pret ADHOC un citiem Kambodžas cilvēktiesību aizstāvjiem, pārtraukt visus draudus par represīvā likuma par biedrībām un nevalstiskajām organizācijām piemērošanu, kā arī visus pārējos mēģinājumus iebiedēt un vajāt cilvēktiesību aizstāvjus un valsts un starptautiskās organizācijas, un nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visas par politiski motivētām un fiktīvām apsūdzībām ieslodzītās personas;

| 5. | mudina Kambodžas valdību atzīt pilsoniskās sabiedrības, arodbiedrību un politiskās opozīcijas leģitīmo un lietderīgo lomu Kambodžas vispārējās ekonomiskās un politiskās attīstības veicināšanā; |
| --- | --- |

5.

mudina Kambodžas valdību atzīt pilsoniskās sabiedrības, arodbiedrību un politiskās opozīcijas leģitīmo un lietderīgo lomu Kambodžas vispārējās ekonomiskās un politiskās attīstības veicināšanā;

| 6. | mudina valdību nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu un ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp pilnībā ievērojot konstitucionālos noteikumus attiecībā uz plurālismu un vārda un biedrošanās brīvību; |
| --- | --- |

6.

mudina valdību nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu un ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp pilnībā ievērojot konstitucionālos noteikumus attiecībā uz plurālismu un vārda un biedrošanās brīvību;

| 7. | atgādina, ka droša vide demokrātiskam dialogam ir valsts politiskās stabilitātes, demokrātijas un sabiedrības mierīgas attīstības nepieciešams nosacījums, un mudina valdību veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai garantētu visu Kambodžas demokrātiski ievēlēto pārstāvju drošību neatkarīgi no viņu politiskās piederības; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka droša vide demokrātiskam dialogam ir valsts politiskās stabilitātes, demokrātijas un sabiedrības mierīgas attīstības nepieciešams nosacījums, un mudina valdību veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai garantētu visu Kambodžas demokrātiski ievēlēto pārstāvju drošību neatkarīgi no viņu politiskās piederības;

| 8. | atzinīgi vērtē NEC reformu, izdarot grozījumus konstitūcijā pēc Kambodžas Tautas partijas (KTP) un CNRP 2014. gada jūlija vienošanās par vēlēšanu sistēmas reformām; uzsver, ka NEC tagad veido četri KTP pārstāvji, četri CNRP pārstāvji un viens pilsoniskās sabiedrības pārstāvis; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē NEC reformu, izdarot grozījumus konstitūcijā pēc Kambodžas Tautas partijas (KTP) un CNRP 2014. gada jūlija vienošanās par vēlēšanu sistēmas reformām; uzsver, ka NEC tagad veido četri KTP pārstāvji, četri CNRP pārstāvji un viens pilsoniskās sabiedrības pārstāvis;

| 9. | aicina valdību nodrošināt pilnīgu un objektīvu izmeklēšanu ar ANO līdzdalību, lai sodītu visus vainīgos par militārpersonu nesen īstenoto vardarbīgo uzbrukumu diviem Nacionālās asamblejas deputātiem no CNRP un par bruņoto spēku un policijas pārmērīga spēka izmantošanu demonstrāciju, streiku un sociālo nemieru apspiešanai; |
| --- | --- |

9.

aicina valdību nodrošināt pilnīgu un objektīvu izmeklēšanu ar ANO līdzdalību, lai sodītu visus vainīgos par militārpersonu nesen īstenoto vardarbīgo uzbrukumu diviem Nacionālās asamblejas deputātiem no CNRP un par bruņoto spēku un policijas pārmērīga spēka izmantošanu demonstrāciju, streiku un sociālo nemieru apspiešanai;

| 10. | aicina Kambodžas iestādes atsaukt visas apsūdzības pret bijušo arodbiedrības vadītāju un NEC locekli Rong Chhun; |
| --- | --- |

10.

aicina Kambodžas iestādes atsaukt visas apsūdzības pret bijušo arodbiedrības vadītāju un NEC locekli Rong Chhun;

| 11. | aicina dalībvalstis, Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/ Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Komisiju gaidāmajām vēlēšanām Kambodžā noteikt skaidrus un starptautiskajiem tiesību aktiem par vārda brīvību, biedrošanās un pulcēšanās brīvību atbilstošus kritērijus, un publiski paziņot šos kritērijus Kambodžas iestādēm un opozīcijai; aicina EĀDD noteikt ES finansiālās palīdzības apjomu atkarībā no cilvēktiesību stāvokļa uzlabojumiem šajā valstī; |
| --- | --- |

11.

aicina dalībvalstis, Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/ Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Komisiju gaidāmajām vēlēšanām Kambodžā noteikt skaidrus un starptautiskajiem tiesību aktiem par vārda brīvību, biedrošanās un pulcēšanās brīvību atbilstošus kritērijus, un publiski paziņot šos kritērijus Kambodžas iestādēm un opozīcijai; aicina EĀDD noteikt ES finansiālās palīdzības apjomu atkarībā no cilvēktiesību stāvokļa uzlabojumiem šajā valstī;

| 12. | pauž bažas par jauno likumu par arodbiedrībām; mudina valdību atsaukt likumu par arodbiedrībām, likumu par biedrībām un nevalstiskajām organizācijām un līdzīgu tiesību aktus, kas ierobežo pamatbrīvības un apdraud cilvēktiesību izmantošanu; mudina valdību nodrošināt visu tiesību aktu, kas attiecas uz cilvēktiesībām, atbilstību Kambodžas konstitūcijai un starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

12.

pauž bažas par jauno likumu par arodbiedrībām; mudina valdību atsaukt likumu par arodbiedrībām, likumu par biedrībām un nevalstiskajām organizācijām un līdzīgu tiesību aktus, kas ierobežo pamatbrīvības un apdraud cilvēktiesību izmantošanu; mudina valdību nodrošināt visu tiesību aktu, kas attiecas uz cilvēktiesībām, atbilstību Kambodžas konstitūcijai un starptautiskajiem standartiem;

| 13. | mudina Kambodžas valdību pārtraukt piespiedu izlikšanu no mājokļiem un zemes sagrābšanu un nodrošināt, ka izlikšana no mājokļiem notiek, pilnībā ievērojot starptautiskos standartus; |
| --- | --- |

13.

mudina Kambodžas valdību pārtraukt piespiedu izlikšanu no mājokļiem un zemes sagrābšanu un nodrošināt, ka izlikšana no mājokļiem notiek, pilnībā ievērojot starptautiskos standartus;

| 14. | uzsver ES vēlēšanu novērošanas misijas nozīmīgumu un tās ieguldījumu godīgās un brīvās vēlēšanas; aicina NEC un attiecīgās valdības iestādes nodrošināt to, ka visiem balsstiesīgajiem vēlētājiem, tostarp migrējošajiem darba ņēmējiem un aizturētajām personām, būtu pieejamas reģistrācijas iespējas un laiks tās izmantot; |
| --- | --- |

14.

uzsver ES vēlēšanu novērošanas misijas nozīmīgumu un tās ieguldījumu godīgās un brīvās vēlēšanas; aicina NEC un attiecīgās valdības iestādes nodrošināt to, ka visiem balsstiesīgajiem vēlētājiem, tostarp migrējošajiem darba ņēmējiem un aizturētajām personām, būtu pieejamas reģistrācijas iespējas un laiks tās izmantot;

| 15. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Kambodžas valdībai un Nacionālajai Asamblejai. |
| --- | --- |

15.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Kambodžas valdībai un Nacionālajai Asamblejai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0413.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0277.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0044.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/118 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/118

---

P8_TA(2016)0275

Tadžikistāna: pārliecības dēļ ieslodzīto personu stāvoklis

Eiropas Parlamenta 2016. gada 9. jūnija rezolūcija par Tadžikistānu, pārliecības dēļ ieslodzīto personu stāvokli (2016/2754(RSP))

(2018/C 086/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 7., 8. un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 7., 8. un 9. pantu,

| — | ņemot vērā 2009. gada 17. septembra rezolūciju par Partnerattiecību un sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tadžikistānas Republiku, no otras puses (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 17. septembra rezolūciju par Partnerattiecību un sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tadžikistānas Republiku, no otras puses (1),

| — | ņemot vērā 2011. gada 15. decembra rezolūciju par ES stratēģijas Vidusāzijai īstenošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 15. decembra rezolūciju par ES stratēģijas Vidusāzijai īstenošanu (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 22. jūnija secinājumus par ES Vidusāzijas stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 22. jūnija secinājumus par ES Vidusāzijas stratēģiju,

| — | ņemot vērā 2016. gada 13. aprīļa rezolūciju par ES un Vidusāzijas stratēģijas īstenošanu un pārskatīšanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 13. aprīļa rezolūciju par ES un Vidusāzijas stratēģijas īstenošanu un pārskatīšanu (3),

| — | ņemot vērā ES 2016. gada 18. februāra paziņojumu Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai par kriminālprocesiem Tadžikistānā, kas vērsti pret Tadžikistānas Islāma renesanses partiju (IRPT); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2016. gada 18. februāra paziņojumu Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai par kriminālprocesiem Tadžikistānā, kas vērsti pret Tadžikistānas Islāma renesanses partiju (IRPT);

| — | ņemot vērā ES īpašā pārstāvja Vidusāzijā 2015. gada 18. septembra secinājumus saistībā ar viņa vizīti Tadžikistānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES īpašā pārstāvja Vidusāzijā 2015. gada 18. septembra secinājumus saistībā ar viņa vizīti Tadžikistānā,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 3. jūnija paziņojumu par Tadžikistānas Augstākās tiesas spriedumu, ar kuru Tadžikistānas Islāma renesanses partijas vadītāja vietniekiem piesprieda mūža ieslodzījumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 3. jūnija paziņojumu par Tadžikistānas Augstākās tiesas spriedumu, ar kuru Tadžikistānas Islāma renesanses partijas vadītāja vietniekiem piesprieda mūža ieslodzījumu,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta jautājumos par uzskatu un vārda brīvību 2016. gada 9. marta sākotnējos novērojumus pēc vizītes Tadžikistānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta jautājumos par uzskatu un vārda brīvību 2016. gada 9. marta sākotnējos novērojumus pēc vizītes Tadžikistānā,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 25. sesijas vispārējā periodiskā pārskata 2016. gada 6. maija ieteikumus Tadžikistānai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 25. sesijas vispārējā periodiskā pārskata 2016. gada 6. maija ieteikumus Tadžikistānai,

| — | ņemot vērā ES un Tadžikistānas ikgadējos cilvēktiesību dialogus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Tadžikistānas ikgadējos cilvēktiesību dialogus,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kurā tiek garantēta vārda un pulcēšanās brīvība, tiesības uz cilvēka personas, privātās un ģimenes dzīves ievērošanu un tiesības uz vienlīdzību un ir aizliegta diskriminācija šo tiesību īstenošanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kurā tiek garantēta vārda un pulcēšanās brīvība, tiesības uz cilvēka personas, privātās un ģimenes dzīves ievērošanu un tiesības uz vienlīdzību un ir aizliegta diskriminācija šo tiesību īstenošanā,

| — | ņemot vērā 2014. gada 27. līdz 29. maija reģionālo konferenci par spīdzināšanas novēršanu un 2016. gada 31. maija līdz 2. jūnija reģionālo konferenci par sabiedrības lomu spīdzināšanas novēršanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 27. līdz 29. maija reģionālo konferenci par spīdzināšanas novēršanu un 2016. gada 31. maija līdz 2. jūnija reģionālo konferenci par sabiedrības lomu spīdzināšanas novēršanā,

| — | ņemot vērā Tadžikistānas 2013. gada augusta rīcības plānu, ar kuru ievieš ANO Komitejas pret spīdzināšanu ieteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tadžikistānas 2013. gada augusta rīcības plānu, ar kuru ievieš ANO Komitejas pret spīdzināšanu ieteikumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2009. gada 17. septembrī Eiropas Parlaments sniedza piekrišanu Partnerības un sadarbības nolīguma (PSN) noslēgšanai starp Eiropas Kopienām un Tadžikistānas Republiku; tā kā PSN tika parakstīts 2004. gadā un stājās spēkā 2010. gada 1. janvārī; tā kā jo īpaši tā 2. pantā ir noteikts, ka pušu iekšējo un ārējo politikas nostādņu pamatā ir demokrātijas principu, pamattiesību un cilvēktiesību ievērošana un ka tas ir šā nolīguma būtisks elements; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2009. gada 17. septembrī Eiropas Parlaments sniedza piekrišanu Partnerības un sadarbības nolīguma (PSN) noslēgšanai starp Eiropas Kopienām un Tadžikistānas Republiku; tā kā PSN tika parakstīts 2004. gadā un stājās spēkā 2010. gada 1. janvārī; tā kā jo īpaši tā 2. pantā ir noteikts, ka pušu iekšējo un ārējo politikas nostādņu pamatā ir demokrātijas principu, pamattiesību un cilvēktiesību ievērošana un ka tas ir šā nolīguma būtisks elements;

| B. | tā kā kopš 1992. gada ES un Tadžikistānas sadarbība ir paplašināta daudzās jomās, tostarp cilvēktiesību un demokrātijas jomā, kas ir jebkuras partnerības pašā pamatā; |
| --- | --- |

B.

tā kā kopš 1992. gada ES un Tadžikistānas sadarbība ir paplašināta daudzās jomās, tostarp cilvēktiesību un demokrātijas jomā, kas ir jebkuras partnerības pašā pamatā;

| C. | tā kā ES ir ļoti ieinteresēta sadarbības ar Vidusāzijas reģionu pastiprināšanā politikas, ekonomikas un drošības jomā, kā arī ilgtspējīgas attīstības un miera jautājumos, veidojot spēcīgas un atvērtas ES un Tadžikistānas attiecības, kuru pamatā ir tiesiskums, demokrātija un cilvēktiesības; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES ir ļoti ieinteresēta sadarbības ar Vidusāzijas reģionu pastiprināšanā politikas, ekonomikas un drošības jomā, kā arī ilgtspējīgas attīstības un miera jautājumos, veidojot spēcīgas un atvērtas ES un Tadžikistānas attiecības, kuru pamatā ir tiesiskums, demokrātija un cilvēktiesības;

| D. | tā kā labi pazīstamais uzņēmējs un valdības kritiķis Abubakr Azizkhodzhaev ir apcietinājumā kopš 2016. gada februāra, kad viņš pauda kritiskas bažas par korumpēto uzņēmējdarbības praksi; tā kā viņš ir apsūdzēts saskaņā ar Tadžikistānas Krimināllikuma 189. pantu ar nacionāla, rasu, reģionāla vai reliģiska naida kurināšanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā labi pazīstamais uzņēmējs un valdības kritiķis Abubakr Azizkhodzhaev ir apcietinājumā kopš 2016. gada februāra, kad viņš pauda kritiskas bažas par korumpēto uzņēmējdarbības praksi; tā kā viņš ir apsūdzēts saskaņā ar Tadžikistānas Krimināllikuma 189. pantu ar nacionāla, rasu, reģionāla vai reliģiska naida kurināšanu;

| E. | tā kā regulāri tiek rīkoti uzbrukumi Tadžikistānas politiskās opozīcijas pārstāvjiem; tā kā 2015. gada septembrī Tadžikistānas Islāma renesanses partiju (IRPT) aizliedza saistībā ar neizdevušos apvērsumu, kas tika rīkots iepriekš tajā pašā mēnesī ģenerāļa Abdukhalim Nazarzoda vadībā, kurš tika nogalināts kopā ar 37 citiem saviem atbalstītājiem; tā kā iestādes jau ir arestējušas aptuveni 200 IRPT pārstāvjus; |
| --- | --- |

E.

tā kā regulāri tiek rīkoti uzbrukumi Tadžikistānas politiskās opozīcijas pārstāvjiem; tā kā 2015. gada septembrī Tadžikistānas Islāma renesanses partiju (IRPT) aizliedza saistībā ar neizdevušos apvērsumu, kas tika rīkots iepriekš tajā pašā mēnesī ģenerāļa Abdukhalim Nazarzoda vadībā, kurš tika nogalināts kopā ar 37 citiem saviem atbalstītājiem; tā kā iestādes jau ir arestējušas aptuveni 200 IRPT pārstāvjus;

| F. | tā kā 2016. gada februārī Augstākā tiesa sāka izskatīt lietas pret 13 IRPT politiskās padomes locekļiem un četrām citām ar šo partiju saistītām personām, kuri viņu iespējamās iesaistīšanās 2015. gada septembra uzbrukumos dēļ bija apsūdzēti par “ekstrēmisma” nodarījumiem; tā kā daudzi IRPT locekļi ir arestēti un pret viņiem ir ierosināts kriminālprocess, kas negarantē taisnīgu tiesu; tā kā uzņēmējam un labi zināmajam opozīcijas pārstāvim Zaid Saidovskaitli piesprieda 29 gadu cietumsodu, balstoties uz apsūdzībām, kas saistītas ar to, ka viņš vadīja 2013. gada novembra prezidenta vēlēšanu biroju; tā kā Umarali Kuvatov tika nogalināts Stambulā 2015. gada martā un vēl viens aktīvists Maksud Ibragimov pirms atgriešanās Tadžikistānā tika sadurts un nolaupīts Krievijā un 2015. gada jūlijā viņam pieprieda 17 gadu cietumsodu; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2016. gada februārī Augstākā tiesa sāka izskatīt lietas pret 13 IRPT politiskās padomes locekļiem un četrām citām ar šo partiju saistītām personām, kuri viņu iespējamās iesaistīšanās 2015. gada septembra uzbrukumos dēļ bija apsūdzēti par “ekstrēmisma” nodarījumiem; tā kā daudzi IRPT locekļi ir arestēti un pret viņiem ir ierosināts kriminālprocess, kas negarantē taisnīgu tiesu; tā kā uzņēmējam un labi zināmajam opozīcijas pārstāvim Zaid Saidovskaitli piesprieda 29 gadu cietumsodu, balstoties uz apsūdzībām, kas saistītas ar to, ka viņš vadīja 2013. gada novembra prezidenta vēlēšanu biroju; tā kā Umarali Kuvatov tika nogalināts Stambulā 2015. gada martā un vēl viens aktīvists Maksud Ibragimov pirms atgriešanās Tadžikistānā tika sadurts un nolaupīts Krievijā un 2015. gada jūlijā viņam pieprieda 17 gadu cietumsodu;

| G. | tā kā 2016. gada 2. jūnijā Dušanbe Augstākā tiesa aizliegtās IRPT vadītāja vietniekiem Mahmadali Hayit un Saidumar Hussaini piesprieda mūža ieslodzījumu saistībā ar apsūdzībām par viņu saistību ar 2015. gada apvērsuma mēģinājumu; tā kā 11 citus IRPT locekļus notiesāja ar brīvības atņemšanu; tā kā trīs IRPT līdera Muhiddin Kabiri radinieki tika apcietināti par neziņošanu saistībā ar nenosacītu noziegumu; tā kā tiesvedība nebija pārredzama un ir pārkāptas apsūdzētā tiesības uz taisnīgu tiesu; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2016. gada 2. jūnijā Dušanbe Augstākā tiesa aizliegtās IRPT vadītāja vietniekiem Mahmadali Hayit un Saidumar Hussaini piesprieda mūža ieslodzījumu saistībā ar apsūdzībām par viņu saistību ar 2015. gada apvērsuma mēģinājumu; tā kā 11 citus IRPT locekļus notiesāja ar brīvības atņemšanu; tā kā trīs IRPT līdera Muhiddin Kabiri radinieki tika apcietināti par neziņošanu saistībā ar nenosacītu noziegumu; tā kā tiesvedība nebija pārredzama un ir pārkāptas apsūdzētā tiesības uz taisnīgu tiesu;

| H. | tā kā vairāki advokāti, kuri pieteicās būt par apsūdzēto IRPT locekļu aizstāvības advokātiem ir saņēmuši nāves draudus un ir arestēti, aizturēti un ieslodzīti; tā kā Buzurgmehr Yorov, Nodira Dodajanova, Nuriddin Mahkamov, Shukhrat Kudratov un Firuz un Daler Tabarov aresti rada lielas bažas par starptautisko standartu ievērošanu attiecībā uz advokātu neatkarību, slēgtiem tiesas procesiem un ierobežotu piekļuvi tiesiskajai pārstāvībai; tā kā arī vairāki žurnālisti ir aizturēti, tiek vajāti un iebiedēti; tā kā vārda brīvība, piekļuve plašsaziņas līdzekļiem un politiskais un ideoloģiskais plurālisms, tostarp reliģijas jomā, ir jāatzīst saskaņā ar Tadžikistānas konstitūciju; |
| --- | --- |

H.

tā kā vairāki advokāti, kuri pieteicās būt par apsūdzēto IRPT locekļu aizstāvības advokātiem ir saņēmuši nāves draudus un ir arestēti, aizturēti un ieslodzīti; tā kā Buzurgmehr Yorov, Nodira Dodajanova, Nuriddin Mahkamov, Shukhrat Kudratov un Firuz un Daler Tabarov aresti rada lielas bažas par starptautisko standartu ievērošanu attiecībā uz advokātu neatkarību, slēgtiem tiesas procesiem un ierobežotu piekļuvi tiesiskajai pārstāvībai; tā kā arī vairāki žurnālisti ir aizturēti, tiek vajāti un iebiedēti; tā kā vārda brīvība, piekļuve plašsaziņas līdzekļiem un politiskais un ideoloģiskais plurālisms, tostarp reliģijas jomā, ir jāatzīst saskaņā ar Tadžikistānas konstitūciju;

| I. | tā kā 2015. gada Advokatūras likumā ir prasīts atkārtoti sertificēt visus Advokātu kameras locekļus un ir ieviesta virkne ierobežojumu advokāta licences iegūšanai, un tas veicina iespējamu iejaukšanos advokātu darba neatkarībā; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2015. gada Advokatūras likumā ir prasīts atkārtoti sertificēt visus Advokātu kameras locekļus un ir ieviesta virkne ierobežojumu advokāta licences iegūšanai, un tas veicina iespējamu iejaukšanos advokātu darba neatkarībā;

| J. | tā kā pēdējie grozījumi Likumā par sabiedriskajām apvienībām, kas stājās spēkā 2015. gadā, traucē pilsoniskās sabiedrības aktivitātes, paredzot finanšu informācijas atklāšanu par nevalstisko organizāciju finansējuma avotiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā pēdējie grozījumi Likumā par sabiedriskajām apvienībām, kas stājās spēkā 2015. gadā, traucē pilsoniskās sabiedrības aktivitātes, paredzot finanšu informācijas atklāšanu par nevalstisko organizāciju finansējuma avotiem;

| K. | tā kā Eiropas Parlamenta vēlēšanu novērošanas delegācijas 2015. gada 2. marta paziņojumā par parlamenta vēlēšanām Tadžikistānā ir uzsvērti būtiski trūkumi; |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas Parlamenta vēlēšanu novērošanas delegācijas 2015. gada 2. marta paziņojumā par parlamenta vēlēšanām Tadžikistānā ir uzsvērti būtiski trūkumi;

| L. | tā kā plašsaziņas līdzekļi, tīmekļa vietnes, sociālie mediji un interneta pakalpojumu sniedzēji Tadžikistānā darbojas ierobežojošā vidē, kurā pašcenzūra ir plaši izplatīta; tā kā valdība izmanto plašsaziņas līdzekļus ierobežojošus tiesību aktus un noteikumus, lai ierobežotu neatkarīgu ziņošanu, un bieži bloķē interneta mediju darbības un sociālo mediju tīklus; |
| --- | --- |

L.

tā kā plašsaziņas līdzekļi, tīmekļa vietnes, sociālie mediji un interneta pakalpojumu sniedzēji Tadžikistānā darbojas ierobežojošā vidē, kurā pašcenzūra ir plaši izplatīta; tā kā valdība izmanto plašsaziņas līdzekļus ierobežojošus tiesību aktus un noteikumus, lai ierobežotu neatkarīgu ziņošanu, un bieži bloķē interneta mediju darbības un sociālo mediju tīklus;

| M. | tā kā 2015. gada februārī ANO īpašais referents jautājumos par spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem savā pēc vizītes Tadžikistānā 2014. gada februārī sagatavotajā pēcpārbaudes ziņojumā pauda bažas par valstī notiekošo spīdzināšanu, sliktu izturēšanos un nesodāmību; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2015. gada februārī ANO īpašais referents jautājumos par spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem savā pēc vizītes Tadžikistānā 2014. gada februārī sagatavotajā pēcpārbaudes ziņojumā pauda bažas par valstī notiekošo spīdzināšanu, sliktu izturēšanos un nesodāmību;

| N. | tā kā Tadžikistānas korupcijas indeksa līmenis ir satraucoši augsts; |
| --- | --- |

N.

tā kā Tadžikistānas korupcijas indeksa līmenis ir satraucoši augsts;

| O. | tā kā Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instruments (EIDHR) ir nozīmīgs finansēšanas instruments, kura mērķis ir atbalstīt tiesiskumu, labu pārvaldību un cilvēktiesību ievērošanu valstī un reģionā; |
| --- | --- |

O.

tā kā Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instruments (EIDHR) ir nozīmīgs finansēšanas instruments, kura mērķis ir atbalstīt tiesiskumu, labu pārvaldību un cilvēktiesību ievērošanu valstī un reģionā;

| P. | tā kā 2016. gada 22. maijā Tadžikistānā notika referendums par grozījumiem konstitūcijā, kas ļauj pašreizējam prezidentam Emomali Rahmon atkārtoti kandidēt uz šo amatu nenoteiktu laiku, |
| --- | --- |

P.

tā kā 2016. gada 22. maijā Tadžikistānā notika referendums par grozījumiem konstitūcijā, kas ļauj pašreizējam prezidentam Emomali Rahmon atkārtoti kandidēt uz šo amatu nenoteiktu laiku,

| 1. | aicina atbrīvot visus tos, kas tie turēti apcietinājumā politiski motivētu apsūdzību dēļ, tostarp Abubakr Azizkhodzhaev, Zaid Saidov, Maksud Ibragimov, IRPT vadītāja vietniekus Mahmadali Hayit un Saidumar Hussaini, kā arī vēl 11 citus IRPT locekļus; |
| --- | --- |

1.

aicina atbrīvot visus tos, kas tie turēti apcietinājumā politiski motivētu apsūdzību dēļ, tostarp Abubakr Azizkhodzhaev, Zaid Saidov, Maksud Ibragimov, IRPT vadītāja vietniekus Mahmadali Hayit un Saidumar Hussaini, kā arī vēl 11 citus IRPT locekļus;

| 2. | mudina Tadžikistānas varas iestādes atcelt advokātiem un juristiem piespriestos notiesājošos spriedumus un atbrīvot viņus, tostarp Buzurgmehr Yorov, Nodira Dodajanova, Nuriddin Mahkamov, Shukhrat Kudratov, kā arī Firuz un Daler Tabarov; |
| --- | --- |

2.

mudina Tadžikistānas varas iestādes atcelt advokātiem un juristiem piespriestos notiesājošos spriedumus un atbrīvot viņus, tostarp Buzurgmehr Yorov, Nodira Dodajanova, Nuriddin Mahkamov, Shukhrat Kudratov, kā arī Firuz un Daler Tabarov;

| 3. | uzsver, cik nozīmīgas ir ES un Tadžikistānas attiecības un cik svarīgi ir stiprināt savstarpējo sadarbību visās jomās; norāda, ka ES ir ieinteresēta uzturēt ilgtspējīgas attiecības ar Tadžikistānu politiskās un saimnieciskās sadarbības jomā; uzsver, ka politiskās un ekonomiskās attiecības ar ES ir ļoti cieši saistītas ar kopīgām vērtībām attiecībā uz cilvēktiesību un pamattiesību ievērošanu, kā tas paredzēts Partnerības un sadarbības nolīgumā; |
| --- | --- |

3.

uzsver, cik nozīmīgas ir ES un Tadžikistānas attiecības un cik svarīgi ir stiprināt savstarpējo sadarbību visās jomās; norāda, ka ES ir ieinteresēta uzturēt ilgtspējīgas attiecības ar Tadžikistānu politiskās un saimnieciskās sadarbības jomā; uzsver, ka politiskās un ekonomiskās attiecības ar ES ir ļoti cieši saistītas ar kopīgām vērtībām attiecībā uz cilvēktiesību un pamattiesību ievērošanu, kā tas paredzēts Partnerības un sadarbības nolīgumā;

| 4. | pauž nopietnas bažas par arvien biežākajiem cilvēktiesības aizstāvošo juristu, politiskās opozīcijas dalībnieku un viņu radinieku aizturēšanu un apcietināšanu, plašsaziņas līdzekļu brīvības, interneta un mobilo sakaru, kā arī reliģiskās izpausmes ierobežošanu; |
| --- | --- |

4.

pauž nopietnas bažas par arvien biežākajiem cilvēktiesības aizstāvošo juristu, politiskās opozīcijas dalībnieku un viņu radinieku aizturēšanu un apcietināšanu, plašsaziņas līdzekļu brīvības, interneta un mobilo sakaru, kā arī reliģiskās izpausmes ierobežošanu;

| 5. | mudina Tadžikistānas varas iestādes rīkot advokātiem un politiķiem godīgas, atklātas un pārredzamas tiesas prāvas, nodrošināt jēgpilnu aizstāvību un procesuālās garantijas atbilstīgi Tadžikistānas starptautiskajām saistībām un atļaut starptautiskajām organizācijām vēlreiz izmeklēt visus gadījumus, kad ir ziņots par pārkāpumiem pret cilvēktiesībām un cilvēka cieņu; aicina visiem apcietinātajiem vai aizturētajiem nodrošināt piekļuvi neatkarīgiem juridiskajiem pakalpojumiem, kā arī tiesības regulāri satikt savus ģimenes locekļus; atgādina, ka par katru pasludināto spriedumu ir jāsniedz skaidri pierādījumi, lai pamatotu pret atbildētāju izvirzītās apsūdzības; |
| --- | --- |

5.

mudina Tadžikistānas varas iestādes rīkot advokātiem un politiķiem godīgas, atklātas un pārredzamas tiesas prāvas, nodrošināt jēgpilnu aizstāvību un procesuālās garantijas atbilstīgi Tadžikistānas starptautiskajām saistībām un atļaut starptautiskajām organizācijām vēlreiz izmeklēt visus gadījumus, kad ir ziņots par pārkāpumiem pret cilvēktiesībām un cilvēka cieņu; aicina visiem apcietinātajiem vai aizturētajiem nodrošināt piekļuvi neatkarīgiem juridiskajiem pakalpojumiem, kā arī tiesības regulāri satikt savus ģimenes locekļus; atgādina, ka par katru pasludināto spriedumu ir jāsniedz skaidri pierādījumi, lai pamatotu pret atbildētāju izvirzītās apsūdzības;

| 6. | aicina Tadžikistānas valdību ļaut opozīcijas grupām brīvi darboties un izmantot savas pulcēšanās, biedrošanās, vārda un reliģijas brīvības atbilstīgi starptautiskajām cilvēktiesību normām un Tadžikistānas konstitūcijai; |
| --- | --- |

6.

aicina Tadžikistānas valdību ļaut opozīcijas grupām brīvi darboties un izmantot savas pulcēšanās, biedrošanās, vārda un reliģijas brīvības atbilstīgi starptautiskajām cilvēktiesību normām un Tadžikistānas konstitūcijai;

| 7. | uzsver, ka likumīgo cīņu pret terorismu un ekstrēmismu nedrīkst izmantot kā attaisnojumu, lai apspiestu opozīcijas darbību, ierobežotu vārda brīvību vai apdraudētu tiesu iestāžu neatkarību; atgādina, ka ir jāgarantē visu Tadžikistānas iedzīvotāju pamattiesības un jāatbalsta tiesiskums; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka likumīgo cīņu pret terorismu un ekstrēmismu nedrīkst izmantot kā attaisnojumu, lai apspiestu opozīcijas darbību, ierobežotu vārda brīvību vai apdraudētu tiesu iestāžu neatkarību; atgādina, ka ir jāgarantē visu Tadžikistānas iedzīvotāju pamattiesības un jāatbalsta tiesiskums;

| 8. | aicina Tadžikistānas parlamentu, apsverot ierosinātos grozījumus Likumā par plašsaziņas līdzekļiem saistībā ar šo līdzekļu licencēm, ņemt vērā neatkarīgo plašsaziņas līdzekļu un pilsoniskās sabiedrības viedokli; aicina Tadžikistānas varas iestādes pārtraukt ziņu tīmekļa vietu bloķēšanu; |
| --- | --- |

8.

aicina Tadžikistānas parlamentu, apsverot ierosinātos grozījumus Likumā par plašsaziņas līdzekļiem saistībā ar šo līdzekļu licencēm, ņemt vērā neatkarīgo plašsaziņas līdzekļu un pilsoniskās sabiedrības viedokli; aicina Tadžikistānas varas iestādes pārtraukt ziņu tīmekļa vietu bloķēšanu;

| 9. | aicina Tadžikistānas varas iestādes ievērot starptautiskos tiesību aktus, jo īpaši attiecībā uz Likumu par sabiedriskajām apvienībām, un Likumu par advokatūru un darbošanos tiesību jomā; aicina Tadžikistānas valdību nodrošināt, ka visi juristi, tostarp tiek, kuri aizstāv cilvēktiesību aktīvistus, IRPT dalībniekus, spīdzināšanas upurus un savus klientus, kas apsūdzēti ekstrēmismā, var darboties brīvi, nebaudoties no draudiem vai iebaidīšanas; |
| --- | --- |

9.

aicina Tadžikistānas varas iestādes ievērot starptautiskos tiesību aktus, jo īpaši attiecībā uz Likumu par sabiedriskajām apvienībām, un Likumu par advokatūru un darbošanos tiesību jomā; aicina Tadžikistānas valdību nodrošināt, ka visi juristi, tostarp tiek, kuri aizstāv cilvēktiesību aktīvistus, IRPT dalībniekus, spīdzināšanas upurus un savus klientus, kas apsūdzēti ekstrēmismā, var darboties brīvi, nebaudoties no draudiem vai iebaidīšanas;

| 10. | atzinīgi vērtē vairākus Tadžikistānas valdības veiktos pozitīvos pasākumus, piemēram, 2012. gadā pieņemto lēmumu par kriminālsodāmības atcelšanu par neslavas celšanu un aizskaršanu, un aicina pareizi īstenot valsts kriminālkodeksu; atzinīgi vērtē to, ka ir parakstīti tiesību akti, ar kuriem ievieš grozījumus Kriminālprocesa kodeksā un Likumā par aizturēšanas procedūrām un nosacījumiem attiecībā uz aizdomās turētajiem, apsūdzētajām personām un atbildētājiem, un aicina Tadžikistānas varas iestādes nodrošināt, ka šīs tiesību normas tiek nekavējoties īstenotas; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē vairākus Tadžikistānas valdības veiktos pozitīvos pasākumus, piemēram, 2012. gadā pieņemto lēmumu par kriminālsodāmības atcelšanu par neslavas celšanu un aizskaršanu, un aicina pareizi īstenot valsts kriminālkodeksu; atzinīgi vērtē to, ka ir parakstīti tiesību akti, ar kuriem ievieš grozījumus Kriminālprocesa kodeksā un Likumā par aizturēšanas procedūrām un nosacījumiem attiecībā uz aizdomās turētajiem, apsūdzētajām personām un atbildētājiem, un aicina Tadžikistānas varas iestādes nodrošināt, ka šīs tiesību normas tiek nekavējoties īstenotas;

| 11. | atzinīgi vērtē ES un Tadžikistānas ikgadējos cilvēktiesību dialogus, kuros būtu jāizskata arī šīs rezolūcijas saturs; uzsver, cik nozīmīgi ir iedarbīgi un uz rezultātiem orientēti cilvēktiesību dialogi starp ES un Tadžikistānas varas iestādēm kā līdzeklis mazināt šajā valstī politisko spriedzi un sākt visaptverošas reformas; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē ES un Tadžikistānas ikgadējos cilvēktiesību dialogus, kuros būtu jāizskata arī šīs rezolūcijas saturs; uzsver, cik nozīmīgi ir iedarbīgi un uz rezultātiem orientēti cilvēktiesību dialogi starp ES un Tadžikistānas varas iestādēm kā līdzeklis mazināt šajā valstī politisko spriedzi un sākt visaptverošas reformas;

| 12. | aicina ES un jo īpaši Eiropas Ārējās darbības dienestu, ņemot vērā 2020. gadā gaidāmas parlamenta vēlēšanas, cieši uzraudzīt, kā Tadžikistānā tiek ievērots tiesiskums, jo īpaši tiesības uz biedrošanos un tiesības dibināt politiskās partijas, vajadzības gadījumā paust Tadžikistānas varas iestādēm savas bažas, piedāvāt palīdzību un regulāri ziņot Parlamentam; aicina ES delegāciju Dušanbē turpināt savu aktīvo darbību; |
| --- | --- |

12.

aicina ES un jo īpaši Eiropas Ārējās darbības dienestu, ņemot vērā 2020. gadā gaidāmas parlamenta vēlēšanas, cieši uzraudzīt, kā Tadžikistānā tiek ievērots tiesiskums, jo īpaši tiesības uz biedrošanos un tiesības dibināt politiskās partijas, vajadzības gadījumā paust Tadžikistānas varas iestādēm savas bažas, piedāvāt palīdzību un regulāri ziņot Parlamentam; aicina ES delegāciju Dušanbē turpināt savu aktīvo darbību;

| 13. | mudina Tadžikistānas varas iestādes nodrošināt atbilstīgu vispārējā regulārajā pārskatā izdarīto ieteikumu īstenošanas uzraudzību un paveiktā darba kontroli; |
| --- | --- |

13.

mudina Tadžikistānas varas iestādes nodrošināt atbilstīgu vispārējā regulārajā pārskatā izdarīto ieteikumu īstenošanas uzraudzību un paveiktā darba kontroli;

| 14. | pauž nopietnas bažas par biežajiem spīdzināšanas gadījumiem un mudina Tadžikistānas valdību īstenot 2013. gada augustā pieņemto rīcības plānu saistībā ar Komitejas pret spīdzināšanu sniegtajiem ieteikumiem; |
| --- | --- |

14.

pauž nopietnas bažas par biežajiem spīdzināšanas gadījumiem un mudina Tadžikistānas valdību īstenot 2013. gada augustā pieņemto rīcības plānu saistībā ar Komitejas pret spīdzināšanu sniegtajiem ieteikumiem;

| 15. | ņem vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroja vēlēšanu novērošanas misijas secinājumus par Tadžikistānas parlamenta vēlēšanām 2015. gada 1. martā, kuros ir norādīts, ka šīs vēlēšanas “norisinājās ierobežotā politiskajā telpā un nenodrošināja vienādus konkurences apstākļus visiem kandidātiem”, un aicina Tadžikistānas varas iestādes savlaicīgi ņemt vērā visus šajos ieteikumos izdarītos secinājumus; |
| --- | --- |

15.

ņem vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroja vēlēšanu novērošanas misijas secinājumus par Tadžikistānas parlamenta vēlēšanām 2015. gada 1. martā, kuros ir norādīts, ka šīs vēlēšanas “norisinājās ierobežotā politiskajā telpā un nenodrošināja vienādus konkurences apstākļus visiem kandidātiem”, un aicina Tadžikistānas varas iestādes savlaicīgi ņemt vērā visus šajos ieteikumos izdarītos secinājumus;

| 16. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Padomei, Komisijai, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, ES īpašajam pārstāvim Vidusāzijā, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai, ANO Cilvēktiesību padomei, kā arī Tadžikistānas valdībai un Tadžikistānas prezidentam Emomali Rahmon. |
| --- | --- |

16.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Padomei, Komisijai, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, ES īpašajam pārstāvim Vidusāzijā, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai, ANO Cilvēktiesību padomei, kā arī Tadžikistānas valdībai un Tadžikistānas prezidentam Emomali Rahmon.

---

(1)  OV C 224 E, 19.8.2010., 12. lpp.

(2)  OV C 168 E, 14.6.2013., 91. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0121.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/122 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/122

---

P8_TA(2016)0276

Vjetnama

Eiropas Parlamenta 2016. gada 9. jūnija rezolūcija par Vjetnamu (2016/2755(RSP))

(2018/C 086/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā savas iepriekšējās rezolūcijas par situāciju Vjetnamā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savas iepriekšējās rezolūcijas par situāciju Vjetnamā,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta pārstāvja 2015. gada 18. decembra paziņojumu par jurista Nguyễn Văn Đài apcietināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta pārstāvja 2015. gada 18. decembra paziņojumu par jurista Nguyễn Văn Đài apcietināšanu,

| — | ņemot vērā ES valstu un valdību vadītāju 2016. gada 7. marta paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES valstu un valdību vadītāju 2016. gada 7. marta paziņojumu,

| — | ņemot vērā paziņojumu par Turciju, Gambiju un Vjetnamu, ko ANO augstā cilvēktiesību komisāra pārstāvis sniedza presei 2016. gada 13. maijā Ženēvā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumu par Turciju, Gambiju un Vjetnamu, ko ANO augstā cilvēktiesību komisāra pārstāvis sniedza presei 2016. gada 13. maijā Ženēvā,

| — | ņemot vērā deklarāciju, ko 2016. gada 3. jūnijā sniedza ANO īpašais referents jautājumos par reliģijas un ticības brīvību Heiner Bielefeldt un ANO īpašais referents jautājumā par spīdzināšanu Juan E. Méndez un ko apstiprinājis ANO īpašais referents cilvēktiesību aizstāvju jautājumos Michel Forst, ANO īpašais referents jautājumā par miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvību Maina Kiai, ANO īpašais referents jautājumos par uzskatu un vārda brīvības veicināšanu un aizsardzību David Kaye, ANO īpašā referente jautājumos par vardarbību pret sievietēm, tās iemesliem un sekām Dubravka Šimonović, kā arī ANO Darba grupa patvaļīgas aizturēšanas jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deklarāciju, ko 2016. gada 3. jūnijā sniedza ANO īpašais referents jautājumos par reliģijas un ticības brīvību Heiner Bielefeldt un ANO īpašais referents jautājumā par spīdzināšanu Juan E. Méndez un ko apstiprinājis ANO īpašais referents cilvēktiesību aizstāvju jautājumos Michel Forst, ANO īpašais referents jautājumā par miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvību Maina Kiai, ANO īpašais referents jautājumos par uzskatu un vārda brīvības veicināšanu un aizsardzību David Kaye, ANO īpašā referente jautājumos par vardarbību pret sievietēm, tās iemesliem un sekām Dubravka Šimonović, kā arī ANO Darba grupa patvaļīgas aizturēšanas jautājumos,

| — | ņemot vērā 2012. gada 27. jūnijā parakstīto ES un Vjetnamas partnerības un sadarbības nolīgumu un ES un Vjetnamas dialogu par cilvēktiesībām, ko katru gadu rīko ES un Vjetnamas valdība un kas iepriekšējo reizi notika 2015. gada 15. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 27. jūnijā parakstīto ES un Vjetnamas partnerības un sadarbības nolīgumu un ES un Vjetnamas dialogu par cilvēktiesībām, ko katru gadu rīko ES un Vjetnamas valdība un kas iepriekšējo reizi notika 2015. gada 15. decembrī,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesībām,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), kuram Vjetnama pievienojās 1982. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), kuram Vjetnama pievienojās 1982. gadā,

| — | ņemot vērā Starptautisko konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu un to, ka Vjetnama ir šīs konvencijas puse kopš 1982. gada, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu un to, ka Vjetnama ir šīs konvencijas puse kopš 1982. gada,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju pret spīdzināšanu, kuru Vjetnama ratificēja 2015. gadā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju pret spīdzināšanu, kuru Vjetnama ratificēja 2015. gadā;

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2014. gada 28. janvāra vispārējo regulāro pārskatu par Vjetnamu un tā rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2014. gada 28. janvāra vispārējo regulāro pārskatu par Vjetnamu un tā rezultātus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā ES uzskata Vjetnamu par svarīgu partneri Āzijā; tā kā 2015. gads iezīmē ES un Vjetnamas attiecību 25. gadadienu; tā kā no tirdzniecības un atbalsta tās ir strauji pāraugušas par krietni vispusīgākām attiecībām; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES uzskata Vjetnamu par svarīgu partneri Āzijā; tā kā 2015. gads iezīmē ES un Vjetnamas attiecību 25. gadadienu; tā kā no tirdzniecības un atbalsta tās ir strauji pāraugušas par krietni vispusīgākām attiecībām;

| B. | tā kā kopš 1975. gada Vjetnama ir valsts ar vienpartijas sistēmu, kurā Vjetnamas Komunistiskā partija (VKP) neļauj nevienam apšaubīt savu valdošo stāvokli un kontrolē Nacionālo asambleju un tiesas; |
| --- | --- |

B.

tā kā kopš 1975. gada Vjetnama ir valsts ar vienpartijas sistēmu, kurā Vjetnamas Komunistiskā partija (VKP) neļauj nevienam apšaubīt savu valdošo stāvokli un kontrolē Nacionālo asambleju un tiesas;

| C. | tā kā Vjetnamas iestādes ar smagām represijām ir vērsušās pret vairākām demonstrācijām, kas 2016. gada maijā notika visā valstī un bija sarīkotas pēc ekoloģiskās katastrofas, kuras rezultātā gāja bojā valsts zivju krājumi; |
| --- | --- |

C.

tā kā Vjetnamas iestādes ar smagām represijām ir vērsušās pret vairākām demonstrācijām, kas 2016. gada maijā notika visā valstī un bija sarīkotas pēc ekoloģiskās katastrofas, kuras rezultātā gāja bojā valsts zivju krājumi;

| D. | tā kā 2015. gada 16. decembrī par pretvalstisku propagandu tika apcietināta vjetnamiešu juriste un cilvēktiesību aktīviste Lê Thu Hà, tāpat kā viņas kolēģis, ievērojamais cilvēktiesību jurists Nguyễn Văn Đài; tā kā 2016. gada 22. februārī cilvēktiesību aizstāvim Trần Minh Nhật viņa dzīvesvietā Lâm Hà rajonā (Lâm Đồng provincē) uzbruka policijas virsnieks; tā kā Trần Huỳnh Duy Thức, kuru 2009. gadā ieslodzīja cietumā pēc tiesas prāvas, kas notika bez nopietnas aizstāvības, ir piespriesti 16 gadi cietumsoda un vēl pieci gadi mājas arestā; tā kā ir nopietnas bažas par to, ka pasliktinās pašlaik mājas arestā esošā budistu disidenta Thích Quảng Độ veselības stāvoklis; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2015. gada 16. decembrī par pretvalstisku propagandu tika apcietināta vjetnamiešu juriste un cilvēktiesību aktīviste Lê Thu Hà, tāpat kā viņas kolēģis, ievērojamais cilvēktiesību jurists Nguyễn Văn Đài; tā kā 2016. gada 22. februārī cilvēktiesību aizstāvim Trần Minh Nhật viņa dzīvesvietā Lâm Hà rajonā (Lâm Đồng provincē) uzbruka policijas virsnieks; tā kā Trần Huỳnh Duy Thức, kuru 2009. gadā ieslodzīja cietumā pēc tiesas prāvas, kas notika bez nopietnas aizstāvības, ir piespriesti 16 gadi cietumsoda un vēl pieci gadi mājas arestā; tā kā ir nopietnas bažas par to, ka pasliktinās pašlaik mājas arestā esošā budistu disidenta Thích Quảng Độ veselības stāvoklis;

| E. | tā kā neatkarīgas politiskās partijas, arodbiedrības un cilvēktiesību organizācijas Vjetnamā ir aizliegtas un publiskas pulcēšanās nedrīkst notikt bez oficiālas atļaujas; tā kā daži miermīlīgi protesti ir kontrolēti ar spēku, sabiedrībā plaši pazīstami aktīvisti atrodas mājas arestā, bet citviet demonstrācijas ir uzreiz izklīdinātas vai to rīkošana vispār aizliegta; |
| --- | --- |

E.

tā kā neatkarīgas politiskās partijas, arodbiedrības un cilvēktiesību organizācijas Vjetnamā ir aizliegtas un publiskas pulcēšanās nedrīkst notikt bez oficiālas atļaujas; tā kā daži miermīlīgi protesti ir kontrolēti ar spēku, sabiedrībā plaši pazīstami aktīvisti atrodas mājas arestā, bet citviet demonstrācijas ir uzreiz izklīdinātas vai to rīkošana vispār aizliegta;

| F. | tā kā policija ir īstenojusi vērienīgus pasākumus, lai nepieļautu demonstrācijas un sodītu to dalībniekus, un tā rezultātā daudzos gadījumos ir pārkāptas cilvēktiesības, tostarp notikusi spīdzināšana un pieļauta cita nežēlīga, necilvēcīga vai pazemojoša rīcība vai sodīšana, un ir arī pārkāptas tiesības uz miermīlīgu pulcēšanos un brīvu pārvietošanos; tā kā apstākļi cietumos ir skarbi un tāda pati ir arī izturēšanās pret ieslodzītajiem, turklāt 2015. gadā ir ziņots par vismaz septiņiem policijas aizturēto personu nāves gadījumiem un ir aizdomas, ka tas varētu būt noticis spīdzināšanas vai citas cietsirdīgas izturēšanās rezultātā un ka pie tā ir vainojama policija; |
| --- | --- |

F.

tā kā policija ir īstenojusi vērienīgus pasākumus, lai nepieļautu demonstrācijas un sodītu to dalībniekus, un tā rezultātā daudzos gadījumos ir pārkāptas cilvēktiesības, tostarp notikusi spīdzināšana un pieļauta cita nežēlīga, necilvēcīga vai pazemojoša rīcība vai sodīšana, un ir arī pārkāptas tiesības uz miermīlīgu pulcēšanos un brīvu pārvietošanos; tā kā apstākļi cietumos ir skarbi un tāda pati ir arī izturēšanās pret ieslodzītajiem, turklāt 2015. gadā ir ziņots par vismaz septiņiem policijas aizturēto personu nāves gadījumiem un ir aizdomas, ka tas varētu būt noticis spīdzināšanas vai citas cietsirdīgas izturēšanās rezultātā un ka pie tā ir vainojama policija;

| G. | tā kā Vjetnama ir pieņēmusi 182 no 227 ieteikumiem, kurus 2014. gada jūnija regulārajā pārskatā sniegusi ANO Cilvēktiesību padome, taču ir atteikusies pildīt ieteikumus, kas attiecas uz tādiem jautājumiem kā politieslodzīto un bez apsūdzības vai tiesas ieslodzīto personu atbrīvošana no apcietinājuma, tiesību sistēmas reforma, lai izbeigtu politisku ieslodzīšanu, neatkarīgas valsts cilvēktiesību institūcijas izveide un citi sabiedrības līdzdalības veicināšanas pasākumi; tā kā Vjetnama nesen tomēr ir ļāvusi starptautiskām cilvēktiesību grupām tikties ar opozīcijas pārstāvjiem un valdības amatpersonām un tas ir noticis pirmo reizi kopš Vjetnamas kara beigām; |
| --- | --- |

G.

tā kā Vjetnama ir pieņēmusi 182 no 227 ieteikumiem, kurus 2014. gada jūnija regulārajā pārskatā sniegusi ANO Cilvēktiesību padome, taču ir atteikusies pildīt ieteikumus, kas attiecas uz tādiem jautājumiem kā politieslodzīto un bez apsūdzības vai tiesas ieslodzīto personu atbrīvošana no apcietinājuma, tiesību sistēmas reforma, lai izbeigtu politisku ieslodzīšanu, neatkarīgas valsts cilvēktiesību institūcijas izveide un citi sabiedrības līdzdalības veicināšanas pasākumi; tā kā Vjetnama nesen tomēr ir ļāvusi starptautiskām cilvēktiesību grupām tikties ar opozīcijas pārstāvjiem un valdības amatpersonām un tas ir noticis pirmo reizi kopš Vjetnamas kara beigām;

| H. | tā kā Vjetnama uzstājīgi izmanto kriminālkodeksa noteikumos neskaidri formulētās frāzes par “valsts drošību”, tādas kā “pretvalstiska propaganda”, “kūdīšana” vai “demokrātisko brīvību ļaunprātīga izmantošana”, lai apsūdzētu un apklusinātu politiskos disidentus, cilvēktiesību aizstāvjus un tos, kurus uzskata par valdības kritizētājiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā Vjetnama uzstājīgi izmanto kriminālkodeksa noteikumos neskaidri formulētās frāzes par “valsts drošību”, tādas kā “pretvalstiska propaganda”, “kūdīšana” vai “demokrātisko brīvību ļaunprātīga izmantošana”, lai apsūdzētu un apklusinātu politiskos disidentus, cilvēktiesību aizstāvjus un tos, kurus uzskata par valdības kritizētājiem;

| I. | tā kā tiek apgalvots, ka 2016. gada maijā BBC korespondentam Jonathan Head bez jebkāda oficiāla iemesla ir atņemta akreditācija, liedzot viņam iespēju atspoguļot ASV prezidenta B. Obamas vizīti Vjetnamā; tā kā bijušajam laikraksta “Người Cao Tuổi” galvenajam redaktoram Kim Quốc Hoa 2015. gada sākumā anulēja žurnālista licenci un vēlāk viņu notiesāja, piemērojot kriminālkodeksa 258. pantu par demokrātisko brīvību ļaunprātīgu izmantošanu, jo laikraksta publikācijās bija atmaskotas vairākas korumpētas amatpersonas; |
| --- | --- |

I.

tā kā tiek apgalvots, ka 2016. gada maijā BBC korespondentam Jonathan Head bez jebkāda oficiāla iemesla ir atņemta akreditācija, liedzot viņam iespēju atspoguļot ASV prezidenta B. Obamas vizīti Vjetnamā; tā kā bijušajam laikraksta “Người Cao Tuổi” galvenajam redaktoram Kim Quốc Hoa 2015. gada sākumā anulēja žurnālista licenci un vēlāk viņu notiesāja, piemērojot kriminālkodeksa 258. pantu par demokrātisko brīvību ļaunprātīgu izmantošanu, jo laikraksta publikācijās bija atmaskotas vairākas korumpētas amatpersonas;

| J. | tā kā 2016. gada preses brīvības indeksā, ko 2016. gadā publicējusi organizācija “Reportieri bez robežām” un kas aptver 180 valstis, Vjetnama ir ierindojusies 175. vietā, jo prese un plašsaziņas līdzekļi valstī ir VKP, bruņoto spēku vai citu valdības struktūru kontrolē; tā kā 2013. gadā pieņemtais Rīkojums Nr. 72 vēl vairāk ierobežo vārda brīvību emuāros un sociālajos plašsaziņas līdzekļos un ar 2014. gadā pieņemto Rīkojumu Nr. 174 ir noteikti bargi sodi sociālo plašsaziņas līdzekļu un interneta lietotājiem par “pretvalstiskas propagandas” vai “reakcionāras ideoloģijas” paušanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2016. gada preses brīvības indeksā, ko 2016. gadā publicējusi organizācija “Reportieri bez robežām” un kas aptver 180 valstis, Vjetnama ir ierindojusies 175. vietā, jo prese un plašsaziņas līdzekļi valstī ir VKP, bruņoto spēku vai citu valdības struktūru kontrolē; tā kā 2013. gadā pieņemtais Rīkojums Nr. 72 vēl vairāk ierobežo vārda brīvību emuāros un sociālajos plašsaziņas līdzekļos un ar 2014. gadā pieņemto Rīkojumu Nr. 174 ir noteikti bargi sodi sociālo plašsaziņas līdzekļu un interneta lietotājiem par “pretvalstiskas propagandas” vai “reakcionāras ideoloģijas” paušanu;

| K. | tā kā reliģijas un ticības brīvība ir apspiesta un reliģijas dēļ tiek nesaudzīgi vajātas daudzas reliģiskās minoritātes, tostarp katoļticīgo draudzes un neatzītu konfesiju (piemēram, Vjetnamas Budistu vienotības tempļa, vairāku protestantu draudžu un kalnienes kristiešu etniski reliģiskās minoritātes) piederīgie, kā to savas vizītes laikā Vjetnamā konstatējis ANO īpašais referents jautājumos par reliģijas un ticības brīvību; |
| --- | --- |

K.

tā kā reliģijas un ticības brīvība ir apspiesta un reliģijas dēļ tiek nesaudzīgi vajātas daudzas reliģiskās minoritātes, tostarp katoļticīgo draudzes un neatzītu konfesiju (piemēram, Vjetnamas Budistu vienotības tempļa, vairāku protestantu draudžu un kalnienes kristiešu etniski reliģiskās minoritātes) piederīgie, kā to savas vizītes laikā Vjetnamā konstatējis ANO īpašais referents jautājumos par reliģijas un ticības brīvību;

| L. | tā kā 2016. gada aprīlī Vjetnama pieņēma Likumu par tiesībām uz informāciju un grozīja Likumu par presi, ierobežojot vārda brīvību un pastiprinot cenzūru, un ir pieņemti arī noteikumi, ar ko aizliedz demonstrācijas pie tiesu iestādēm tiesas prāvu laikā; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2016. gada aprīlī Vjetnama pieņēma Likumu par tiesībām uz informāciju un grozīja Likumu par presi, ierobežojot vārda brīvību un pastiprinot cenzūru, un ir pieņemti arī noteikumi, ar ko aizliedz demonstrācijas pie tiesu iestādēm tiesas prāvu laikā;

| M. | tā kā Pasaules ekonomikas foruma dzimumu līdztiesības indeksā Vjetnama no 42. vietas 2007. gadā ir noslīdējusi līdz 83. vietai 2015. gadā, un tā kā ANO Konvencija par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu ir kritizējusi Vjetnamas varas iestādes par nespēju izprast “patiesas dzimumu līdztiesības koncepciju”; tā kā neraugoties uz dažiem panākumiem, vardarbība ģimenē, sieviešu un meiteņu tirdzniecība, prostitūcija, HIV/AIDS, kā arī seksuālo un reproduktīvo tiesību pārkāpumi joprojām ir Vjetnamas problēmas; |
| --- | --- |

M.

tā kā Pasaules ekonomikas foruma dzimumu līdztiesības indeksā Vjetnama no 42. vietas 2007. gadā ir noslīdējusi līdz 83. vietai 2015. gadā, un tā kā ANO Konvencija par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu ir kritizējusi Vjetnamas varas iestādes par nespēju izprast “patiesas dzimumu līdztiesības koncepciju”; tā kā neraugoties uz dažiem panākumiem, vardarbība ģimenē, sieviešu un meiteņu tirdzniecība, prostitūcija, HIV/AIDS, kā arī seksuālo un reproduktīvo tiesību pārkāpumi joprojām ir Vjetnamas problēmas;

| N. | tā kā visaptverošas partnerības un sadarbības nolīguma mērķis ir izveidot mūsdienīgas, plašas un abpusēji izdevīgas attiecības, kuru pamatā būtu kopīgas intereses un principi, piemēram, līdztiesība, savstarpējā cieņa, tiesiskums un cilvēktiesības; |
| --- | --- |

N.

tā kā visaptverošas partnerības un sadarbības nolīguma mērķis ir izveidot mūsdienīgas, plašas un abpusēji izdevīgas attiecības, kuru pamatā būtu kopīgas intereses un principi, piemēram, līdztiesība, savstarpējā cieņa, tiesiskums un cilvēktiesības;

| O. | tā kā ES ir atzinīgi vērtējusi Vjetnamas pastāvīgo progresu sociālekonomisko tiesību jomā, vienlaikus bieži paužot bažas par situāciju politisko un pilsonisko tiesību jomā; tā kā ikgadējā cilvēktiesību dialogā ES tomēr ierosināja jautājumus par vārda, preses un pulcēšanās brīvības ierobežojumiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā ES ir atzinīgi vērtējusi Vjetnamas pastāvīgo progresu sociālekonomisko tiesību jomā, vienlaikus bieži paužot bažas par situāciju politisko un pilsonisko tiesību jomā; tā kā ikgadējā cilvēktiesību dialogā ES tomēr ierosināja jautājumus par vārda, preses un pulcēšanās brīvības ierobežojumiem;

| P. | tā kā ES ir lielākais Vjetnamas eksporta tirgus; tā kā ES un tās dalībvalstis ir lielākā oficiālās attīstības palīdzības sniedzēja Vjetnamai, un tā kā šim mērķim ES budžets tiks palielināts par 30 %, sasniedzot 400 miljonus laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES ir lielākais Vjetnamas eksporta tirgus; tā kā ES un tās dalībvalstis ir lielākā oficiālās attīstības palīdzības sniedzēja Vjetnamai, un tā kā šim mērķim ES budžets tiks palielināts par 30 %, sasniedzot 400 miljonus laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam;

| 1. | atzinīgi vērtē nostiprināto partnerību un cilvēktiesību dialogu starp ES un Vjetnamu; izsaka atzinību par to, ka Vjetnama pagājušā gadā ratificēja ANO Konvenciju pret spīdzināšanu; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē nostiprināto partnerību un cilvēktiesību dialogu starp ES un Vjetnamu; izsaka atzinību par to, ka Vjetnama pagājušā gadā ratificēja ANO Konvenciju pret spīdzināšanu;

| 2. | aicina Vjetnamas valdību nekavējoties izbeigt cilvēktiesību, sociālās un vides jomas aktīvistu aizskaršanu, iebiedēšanu un vajāšanu; uzstāj, ka valdībai ir jāievēro šo aktīvistu tiesības uz miermīlīgu protestu un jāatbrīvo visi, kas joprojām ir nepamatoti turēti ieslodzījumā; prasa nekavējoties atbrīvot visus nepamatoti apcietinātos un ieslodzītos aktīvistus, piemēram, Lê Thu Hà, Nguyễn Văn Đài, Trần Minh Nhật, Trần Huỳnh Duy Thức un Thích Quảng Độ; |
| --- | --- |

2.

aicina Vjetnamas valdību nekavējoties izbeigt cilvēktiesību, sociālās un vides jomas aktīvistu aizskaršanu, iebiedēšanu un vajāšanu; uzstāj, ka valdībai ir jāievēro šo aktīvistu tiesības uz miermīlīgu protestu un jāatbrīvo visi, kas joprojām ir nepamatoti turēti ieslodzījumā; prasa nekavējoties atbrīvot visus nepamatoti apcietinātos un ieslodzītos aktīvistus, piemēram, Lê Thu Hà, Nguyễn Văn Đài, Trần Minh Nhật, Trần Huỳnh Duy Thức un Thích Quảng Độ;

| 3. | pauž dziļas bažas par pieaugošo vardarbību pret vjetnamiešu protestētājiem, kas pauž sašutumu par zivju masveida bojāeju valsts krasta centrālajā daļā; prasa publicēt šīs vides katastrofas izmeklēšanas rezultātus un saukt vainīgos pie atbildības; aicina Vjetnamas valdību ievērot tiesības uz pulcēšanās brīvību atbilstīgi tās starptautiskajām saistībām cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

3.

pauž dziļas bažas par pieaugošo vardarbību pret vjetnamiešu protestētājiem, kas pauž sašutumu par zivju masveida bojāeju valsts krasta centrālajā daļā; prasa publicēt šīs vides katastrofas izmeklēšanas rezultātus un saukt vainīgos pie atbildības; aicina Vjetnamas valdību ievērot tiesības uz pulcēšanās brīvību atbilstīgi tās starptautiskajām saistībām cilvēktiesību jomā;

| 4. | nosoda Vjetnamas žurnālistu un blogu autoru, piemēram, Nguyễn Hữu Vinh un viņa kolēģes Nguyễn Thị Minh Thúy, kā arī Đặng Xuân Diệu notiesāšanu un piespriestos bargos sodos; |
| --- | --- |

4.

nosoda Vjetnamas žurnālistu un blogu autoru, piemēram, Nguyễn Hữu Vinh un viņa kolēģes Nguyễn Thị Minh Thúy, kā arī Đặng Xuân Diệu notiesāšanu un piespriestos bargos sodos;

| 5. | pauž sašutumu par nepārtrauktajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp politisko iebiedēšanu, vardarbību, uzbrukumiem, patvaļīgiem arestiem, lielajiem cietumsodiem un negodīgajām tiesas prāvām Vjetnamā pret politiskajiem aktīvistiem, žurnālistiem, blogu autoriem, disidentiem un cilvēktiesību aizstāvjiem gan tiešsaistē, gan nesaistē, skaidri pārkāpjot Vjetnamas saistības cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

5.

pauž sašutumu par nepārtrauktajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp politisko iebiedēšanu, vardarbību, uzbrukumiem, patvaļīgiem arestiem, lielajiem cietumsodiem un negodīgajām tiesas prāvām Vjetnamā pret politiskajiem aktīvistiem, žurnālistiem, blogu autoriem, disidentiem un cilvēktiesību aizstāvjiem gan tiešsaistē, gan nesaistē, skaidri pārkāpjot Vjetnamas saistības cilvēktiesību jomā;

| 6. | pauž bažas par to, ka Nacionālajā asamblejā tiek apspriests Likums par apvienībām un Likums par ticību un reliģiju, kas nav savienojami ar starptautiskām tiesību normām par biedrošanās brīvību un reliģijas vai ticības brīvību; |
| --- | --- |

6.

pauž bažas par to, ka Nacionālajā asamblejā tiek apspriests Likums par apvienībām un Likums par ticību un reliģiju, kas nav savienojami ar starptautiskām tiesību normām par biedrošanās brīvību un reliģijas vai ticības brīvību;

| 7. | mudina Vjetnamu turpināt nostiprināt sadarbību ar cilvēktiesību mehānismiem un uzlabot atbilstību konvencijas struktūras ziņošanas mehānismu prasībām; atkārto savu aicinājumu panākt progresu vispārējā regulārā pārskata ieteikumu īstenošanā; |
| --- | --- |

7.

mudina Vjetnamu turpināt nostiprināt sadarbību ar cilvēktiesību mehānismiem un uzlabot atbilstību konvencijas struktūras ziņošanas mehānismu prasībām; atkārto savu aicinājumu panākt progresu vispārējā regulārā pārskata ieteikumu īstenošanā;

| 8. | atkārtoti prasa pārskatīt konkrētus pantus Vjetnamas kriminālkodeksā, kas tiek izmantoti vārda brīvības apspiešanai; uzskata par nožēlojamu to, ka no 18 000 ieslodzīto, kam tika piešķirta amnestija 2015. gada 2. septembrī, neviens nebija politieslodzītais; izsaka nosodījumu par aizturēšanas un ieslodzījuma apstākļiem Vjetnamā, un prasa Vjetnamas varas iestādēm garantēt neierobežotu juridiskās palīdzības pieejamību; |
| --- | --- |

8.

atkārtoti prasa pārskatīt konkrētus pantus Vjetnamas kriminālkodeksā, kas tiek izmantoti vārda brīvības apspiešanai; uzskata par nožēlojamu to, ka no 18 000 ieslodzīto, kam tika piešķirta amnestija 2015. gada 2. septembrī, neviens nebija politieslodzītais; izsaka nosodījumu par aizturēšanas un ieslodzījuma apstākļiem Vjetnamā, un prasa Vjetnamas varas iestādēm garantēt neierobežotu juridiskās palīdzības pieejamību;

| 9. | mudina Vjetnamas valdību izveidot efektīvus pārskatatbildības mehānismus policijas spēkiem un drošības aģentūrām, lai izbeigtu vardarbību pret ieslodzītajiem un aizturētajiem; |
| --- | --- |

9.

mudina Vjetnamas valdību izveidot efektīvus pārskatatbildības mehānismus policijas spēkiem un drošības aģentūrām, lai izbeigtu vardarbību pret ieslodzītajiem un aizturētajiem;

| 10. | aicina varas iestādes izbeigt vajāšanu reliģiskās pārliecības dēļ un izdarīt grozījumus tiesību aktos par reliģisko kopienu statusu, lai atjaunotu neatzīto reliģiju juridisko statusu; aicina Vjetnamu atsaukt Likuma par ticību un reliģiju piekto projektu, ko pašlaik apspriež Nacionālajā asamblejā, un sagatavot jaunu projektu, kas atbilstu Vjetnamas saistībām, kas noteiktas Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 18. pantā; prasa atbrīvot reliģiskos līderus, tostarp mācītāju Nguyễn Công Chính, Trần Thị Hồng un Ngô Hào; |
| --- | --- |

10.

aicina varas iestādes izbeigt vajāšanu reliģiskās pārliecības dēļ un izdarīt grozījumus tiesību aktos par reliģisko kopienu statusu, lai atjaunotu neatzīto reliģiju juridisko statusu; aicina Vjetnamu atsaukt Likuma par ticību un reliģiju piekto projektu, ko pašlaik apspriež Nacionālajā asamblejā, un sagatavot jaunu projektu, kas atbilstu Vjetnamas saistībām, kas noteiktas Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 18. pantā; prasa atbrīvot reliģiskos līderus, tostarp mācītāju Nguyễn Công Chính, Trần Thị Hồng un Ngô Hào;

| 11. | prasa Vjetnamai apkarot sieviešu diskrimināciju, ieviešot likumus pret cilvēku tirdzniecību un veicot efektīvus pasākumus, lai samazinātu vardarbību ģimenē un reproduktīvo tiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

11.

prasa Vjetnamai apkarot sieviešu diskrimināciju, ieviešot likumus pret cilvēku tirdzniecību un veicot efektīvus pasākumus, lai samazinātu vardarbību ģimenē un reproduktīvo tiesību pārkāpumus;

| 12. | izsaka atzinību Vjetnamai par tās galveno lomu lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) tiesību veicināšanā Āzijā, jo īpaši par nesen pieņemto laulības un ģimenes likumu, kas atļauj viendzimuma personu kāzu ceremonijas; |
| --- | --- |

12.

izsaka atzinību Vjetnamai par tās galveno lomu lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) tiesību veicināšanā Āzijā, jo īpaši par nesen pieņemto laulības un ģimenes likumu, kas atļauj viendzimuma personu kāzu ceremonijas;

| 13. | aicina ASEAN Starpvaldību komisiju cilvēktiesību jautājumos izskatītu cilvēktiesību situāciju Vjetnamā, īpaši pievēršot uzmanību vārda brīvībai, un sniegt ieteikumus šai valstij; |
| --- | --- |

13.

aicina ASEAN Starpvaldību komisiju cilvēktiesību jautājumos izskatītu cilvēktiesību situāciju Vjetnamā, īpaši pievēršot uzmanību vārda brīvībai, un sniegt ieteikumus šai valstij;

| 14. | aicina Vjetnamas valdību izsniegt pastāvīgu ielūgumu ANO īpašajām procedūrām, un jo īpaši ielūgumu īpašajam referentam vārda brīvības jautājumos un īpašajam referentam cilvēktiesību aizstāvju jautājumos; |
| --- | --- |

14.

aicina Vjetnamas valdību izsniegt pastāvīgu ielūgumu ANO īpašajām procedūrām, un jo īpaši ielūgumu īpašajam referentam vārda brīvības jautājumos un īpašajam referentam cilvēktiesību aizstāvju jautājumos;

| 15. | prasa ES pastiprināt cilvēktiesību dialogu ar Vjetnamu saskaņā ar pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību; |
| --- | --- |

15.

prasa ES pastiprināt cilvēktiesību dialogu ar Vjetnamu saskaņā ar pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību;

| 16. | prasa ES delegācijai izmantot atbilstīgus līdzekļus un instrumentus, lai atbalstītu Vjetnamu šajā ceļā un atbalstītu, kā arī aizsargātu cilvēktiesību aizstāvjus; uzsver, ka ES un Vjetnamas cilvēktiesību dialogs ir nozīmīgs, jo īpaši, ja tam seko reāla īstenošana; uzsver, ka šim dialogam vajadzētu būt efektīvam un orientētam uz rezultātiem; |
| --- | --- |

16.

prasa ES delegācijai izmantot atbilstīgus līdzekļus un instrumentus, lai atbalstītu Vjetnamu šajā ceļā un atbalstītu, kā arī aizsargātu cilvēktiesību aizstāvjus; uzsver, ka ES un Vjetnamas cilvēktiesību dialogs ir nozīmīgs, jo īpaši, ja tam seko reāla īstenošana; uzsver, ka šim dialogam vajadzētu būt efektīvam un orientētam uz rezultātiem;

| 17. | atzīst Vjetnamas valdības centienus nostiprināt ES un ASEAN attiecības un tās atbalstu ES līdzdalībai Austrumāzijas augstākā līmeņa sanāksmē; |
| --- | --- |

17.

atzīst Vjetnamas valdības centienus nostiprināt ES un ASEAN attiecības un tās atbalstu ES līdzdalībai Austrumāzijas augstākā līmeņa sanāksmē;

| 18. | izsaka atzinību par Vjetnamas sasniegumiem daudzu Tūkstošgades attīstības mērķu jomā un aicina Komisiju un Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/ Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos nodrošināt pastāvīgu atbalstu Vjetnamas varas iestādēm un nevalstiskajām organizācijām, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijām saistībā ar Attīstības programmu laikam pēc 2015. gada; |
| --- | --- |

18.

izsaka atzinību par Vjetnamas sasniegumiem daudzu Tūkstošgades attīstības mērķu jomā un aicina Komisiju un Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/ Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos nodrošināt pastāvīgu atbalstu Vjetnamas varas iestādēm un nevalstiskajām organizācijām, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijām saistībā ar Attīstības programmu laikam pēc 2015. gada;

| 19. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Vjetnamas Republikas valdībai un Nacionālajai asamblejai, ASEAN dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijas augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

19.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Vjetnamas Republikas valdībai un Nacionālajai asamblejai, ASEAN dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijas augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/126 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/126

---

P8_TA(2016)0279

Atklāta, efektīva un neatkarīga Eiropas pārvaldība

Eiropas Parlamenta 2016. gada 9. jūnija rezolūcija par atklātu, efektīvu un neatkarīgu Eiropas pārvaldību (2016/2610(RSP))

(2018/C 086/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 298. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 298. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. pantu, kurā noteikts, ka tiesības uz labu pārvaldību ir pamattiesības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. pantu, kurā noteikts, ka tiesības uz labu pārvaldību ir pamattiesības,

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par atvērtu, efektīvu un neatkarīgu Eiropas Savienības administrāciju (O-000079/2016 – B8-0705/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par atvērtu, efektīvu un neatkarīgu Eiropas Savienības administrāciju (O-000079/2016 – B8-0705/2016),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 15. janvāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Administratīvā procesa likumu Eiropas Savienībā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 15. janvāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Administratīvā procesa likumu Eiropas Savienībā (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu, 123. panta 2. punktu un 46. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu, 123. panta 2. punktu un 46. panta 6. punktu,

| 1. | atgādina, ka 2013. gada 15. janvāra rezolūcijā Parlaments saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 225. pantu aicināja pieņemt regulu par atklātu, efektīvu un neatkarīgu Eiropas pārvaldību saskaņā ar LESD 298. pantu, taču Komisijas priekšlikums, atbildot uz šo Parlamenta prasību, tā arī nav iesniegts, kaut gan rezolūcija tika pieņemta ar pārliecinošu balsu vairākumu (572 deputātiem balsojot “par”, 16 — “pret” un 12 deputātiem atturoties); |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka 2013. gada 15. janvāra rezolūcijā Parlaments saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 225. pantu aicināja pieņemt regulu par atklātu, efektīvu un neatkarīgu Eiropas pārvaldību saskaņā ar LESD 298. pantu, taču Komisijas priekšlikums, atbildot uz šo Parlamenta prasību, tā arī nav iesniegts, kaut gan rezolūcija tika pieņemta ar pārliecinošu balsu vairākumu (572 deputātiem balsojot “par”, 16 — “pret” un 12 deputātiem atturoties);

| 2. | aicina Komisiju apsvērt pielikumā pievienoto regulas priekšlikumu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju apsvērt pielikumā pievienoto regulas priekšlikumu;

| 3. | aicina Komisiju sagatavot tiesību akta priekšlikumu, kas būtu iekļaujams tās darba programmā 2017. gadam; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju sagatavot tiesību akta priekšlikumu, kas būtu iekļaujams tās darba programmā 2017. gadam;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai.

---

(1)  OV C 440, 30.12.2015., 17. lpp.

---

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI

par atklātu, efektīvu un neatkarīgu Eiropas Savienības pārvaldību

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 298. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

| 1) | Attīstoties Eiropas Savienības kompetences jomai, iedzīvotāji arvien biežāk nonāk saskarē ar Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām un ne vienmēr atbilstīgi tiek aizsargātas iedzīvotāju procesuālās tiesības. |
| --- | --- |

1)

Attīstoties Eiropas Savienības kompetences jomai, iedzīvotāji arvien biežāk nonāk saskarē ar Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām un ne vienmēr atbilstīgi tiek aizsargātas iedzīvotāju procesuālās tiesības.

| 2) | Savienībā saskaņā ar tiesiskuma principu ir jānodrošina, lai vienmēr atbilstīgi tiktu noteiktas, izstrādātas un ievērotas procesuālās tiesības un pienākumi. Iedzīvotājiem ir tiesības prasīt no Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām augstu pārredzamības līmeni, efektivitāti, ātru izpildi un atsaucību. Iedzīvotājiem ir tiesības saņemt arī atbilstīgu informāciju par iespēju veikt jebkādus turpmākus pasākumus konkrēta jautājuma risināšanā. |
| --- | --- |

2)

Savienībā saskaņā ar tiesiskuma principu ir jānodrošina, lai vienmēr atbilstīgi tiktu noteiktas, izstrādātas un ievērotas procesuālās tiesības un pienākumi. Iedzīvotājiem ir tiesības prasīt no Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām augstu pārredzamības līmeni, efektivitāti, ātru izpildi un atsaucību. Iedzīvotājiem ir tiesības saņemt arī atbilstīgu informāciju par iespēju veikt jebkādus turpmākus pasākumus konkrēta jautājuma risināšanā.

| 3) | Spēkā esošie labas pārvaldības noteikumi un principi ir noteikti ļoti dažādos avotos: primārajos tiesību aktos, sekundārajos tiesību aktos, Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā, ieteikuma tiesībās un Savienības iestāžu vienpusēji uzņemtajās saistībās. |
| --- | --- |

3)

Spēkā esošie labas pārvaldības noteikumi un principi ir noteikti ļoti dažādos avotos: primārajos tiesību aktos, sekundārajos tiesību aktos, Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā, ieteikuma tiesībās un Savienības iestāžu vienpusēji uzņemtajās saistībās.

| 4) | Gadu gaitā Savienība ir izstrādājusi ļoti daudz nozaru administratīvo procedūru gan saistošu noteikumu, gan arī ieteikuma tiesību veidā, taču ne vienmēr ir ņemta vērā sistēmas vispārējā saskaņotība. Šādas sarežģītas procedūru daudzveidības dēļ ir radies šādu procedūru trūkums un neatbilstība. |
| --- | --- |

4)

Gadu gaitā Savienība ir izstrādājusi ļoti daudz nozaru administratīvo procedūru gan saistošu noteikumu, gan arī ieteikuma tiesību veidā, taču ne vienmēr ir ņemta vērā sistēmas vispārējā saskaņotība. Šādas sarežģītas procedūru daudzveidības dēļ ir radies šādu procedūru trūkums un neatbilstība.

| 5) | Iedzīvotājiem ir grūti saprast savas Savienības tiesību aktos noteiktās administratīvās tiesības, jo Savienībai nav saskaņota, visaptveroša un kodificēta administratīvo tiesību noteikumu kopuma. |
| --- | --- |

5)

Iedzīvotājiem ir grūti saprast savas Savienības tiesību aktos noteiktās administratīvās tiesības, jo Savienībai nav saskaņota, visaptveroša un kodificēta administratīvo tiesību noteikumu kopuma.

| 6) | Eiropas Ombuds 2000. gada aprīlī ierosināja iestādēm Labas administratīvās prakses kodeksu, uzskatot, ka viens kodekss būtu jāpiemēro visām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām. |
| --- | --- |

6)

Eiropas Ombuds 2000. gada aprīlī ierosināja iestādēm Labas administratīvās prakses kodeksu, uzskatot, ka viens kodekss būtu jāpiemēro visām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām.

| 7) | Parlaments 2001. gada 6. septembra rezolūcijā apstiprināja Eiropas Ombuda ierosināto kodeksa projektu ar grozījumiem un aicināja Komisiju iesniegt priekšlikumu regulai, kurā būtu iekļauts Labas administratīvās prakses kodekss, pamatojoties uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 308. pantu. |
| --- | --- |

7)

Parlaments 2001. gada 6. septembra rezolūcijā apstiprināja Eiropas Ombuda ierosināto kodeksa projektu ar grozījumiem un aicināja Komisiju iesniegt priekšlikumu regulai, kurā būtu iekļauts Labas administratīvās prakses kodekss, pamatojoties uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 308. pantu.

| 8) | Spēkā esošajiem iekšējiem rīcības kodeksiem, ko vēlāk pieņēma dažādas iestādes un kas vairumā gadījumu bija balstīti uz minēto Ombuda ierosināto kodeksu, bija ierobežota ietekme, jo tie savstarpēji atšķīrās un nebija juridiski saistoši. |
| --- | --- |

8)

Spēkā esošajiem iekšējiem rīcības kodeksiem, ko vēlāk pieņēma dažādas iestādes un kas vairumā gadījumu bija balstīti uz minēto Ombuda ierosināto kodeksu, bija ierobežota ietekme, jo tie savstarpēji atšķīrās un nebija juridiski saistoši.

| 9) | Lisabonas līguma stāšanās spēkā ir nodrošinājusi Savienībai tiesisko pamatu Administratīvā procesa regulas pieņemšanai. Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 298. pants paredz iespēju pieņemt noteikumus, lai nodrošinātu, ka, veicot uzdevumu, Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras saņem atvērtas, efektīvas un neatkarīgas Eiropas administrācijas atbalstu. Turklāt stājoties spēkā Lisabonas līgumam, Eiropas Savienības Pamattiesību hartai (“Pamattiesību harta”) tika piešķirts tāds pats juridiskais spēks, kā līgumiem. |
| --- | --- |

9)

Lisabonas līguma stāšanās spēkā ir nodrošinājusi Savienībai tiesisko pamatu Administratīvā procesa regulas pieņemšanai. Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 298. pants paredz iespēju pieņemt noteikumus, lai nodrošinātu, ka, veicot uzdevumu, Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras saņem atvērtas, efektīvas un neatkarīgas Eiropas administrācijas atbalstu. Turklāt stājoties spēkā Lisabonas līgumam, Eiropas Savienības Pamattiesību hartai (“Pamattiesību harta”) tika piešķirts tāds pats juridiskais spēks, kā līgumiem.

| 10) | Pamattiesību hartas V sadaļas (“Pilsoņu tiesības”) 41. pantā paredzētas tiesības uz labu pārvaldību, un šajā pantā noteikts, ka ikvienai personai ir tiesības uz objektīvu, godīgu un pieņemamā termiņā veiktu jautājumu izskatīšanu Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās. Pamattiesību hartas 41. pantā sniegts arī neizsmeļošs dažu tādu elementu uzskaitījums, kas iekļauti tiesību uz labu pārvaldību definīcijā, piemēram, personas tiesības tikt uzklausītai, ikvienas personas tiesības piekļūt dokumentiem, kas uz to attiecas, tiesības saņemt administrācija lēmumu pamatojumu, tiesības panākt, lai tiktu atlīdzināti zaudējumi, kurus ir radījušas iestādes vai to darbinieki dienesta pienākumu izpildē, kā arī valodu tiesības. |
| --- | --- |

10)

Pamattiesību hartas V sadaļas (“Pilsoņu tiesības”) 41. pantā paredzētas tiesības uz labu pārvaldību, un šajā pantā noteikts, ka ikvienai personai ir tiesības uz objektīvu, godīgu un pieņemamā termiņā veiktu jautājumu izskatīšanu Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās. Pamattiesību hartas 41. pantā sniegts arī neizsmeļošs dažu tādu elementu uzskaitījums, kas iekļauti tiesību uz labu pārvaldību definīcijā, piemēram, personas tiesības tikt uzklausītai, ikvienas personas tiesības piekļūt dokumentiem, kas uz to attiecas, tiesības saņemt administrācija lēmumu pamatojumu, tiesības panākt, lai tiktu atlīdzināti zaudējumi, kurus ir radījušas iestādes vai to darbinieki dienesta pienākumu izpildē, kā arī valodu tiesības.

| 11) | Savienības efektīvai pārvaldībai ir izšķiroša nozīme sabiedrības interešu aizstāvībā. Pārmērīgi daudz noteikumu un procedūru, kā arī to trūkums var veicināt administratīvas kļūmes, un šādas kļūmes var radīt arī pretrunīgus, neatbilstīgus vai neskaidrus noteikumus un procedūras. |
| --- | --- |

11)

Savienības efektīvai pārvaldībai ir izšķiroša nozīme sabiedrības interešu aizstāvībā. Pārmērīgi daudz noteikumu un procedūru, kā arī to trūkums var veicināt administratīvas kļūmes, un šādas kļūmes var radīt arī pretrunīgus, neatbilstīgus vai neskaidrus noteikumus un procedūras.

| 12) | Atbilstīgi strukturētas un saskaņotas administratīvās procedūras sniedz atbalstu gan efektīvai pārvaldībai, gan arī tiesību uz labu pārvaldību pienācīgai izpildei, kas tiek garantēta kā Savienības tiesību vispārējais princips un ko paredz Pamattiesību hartas 41. pants. |
| --- | --- |

12)

Atbilstīgi strukturētas un saskaņotas administratīvās procedūras sniedz atbalstu gan efektīvai pārvaldībai, gan arī tiesību uz labu pārvaldību pienācīgai izpildei, kas tiek garantēta kā Savienības tiesību vispārējais princips un ko paredz Pamattiesību hartas 41. pants.

| 13) | Eiropas Parlaments 2013. gada 15. janvāra rezolūcijā aicināja pieņemt regulu par Administratīvā procesa likumu Eiropas Savienībā, lai nodrošinātu tiesības uz labu pārvaldību, īstenojot atvērtu, efektīvu un neatkarīgu Eiropas pārvaldību. Vienota noteikumu par administratīvo procesu kopuma ieviešanai Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru līmenī būtu jāveicina juridiskā noteiktība, jānovērš trūkumi Savienības tiesību sistēmā un tādējādi jāsekmē tiesiskuma principa ievērošana. |
| --- | --- |

13)

Eiropas Parlaments 2013. gada 15. janvāra rezolūcijā aicināja pieņemt regulu par Administratīvā procesa likumu Eiropas Savienībā, lai nodrošinātu tiesības uz labu pārvaldību, īstenojot atvērtu, efektīvu un neatkarīgu Eiropas pārvaldību. Vienota noteikumu par administratīvo procesu kopuma ieviešanai Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru līmenī būtu jāveicina juridiskā noteiktība, jānovērš trūkumi Savienības tiesību sistēmā un tādējādi jāsekmē tiesiskuma principa ievērošana.

| 14) | Šīs regulas mērķis ir ieviest procesuālo noteikumu kopumu, kas Savienības administrācijai būtu jāievēro, veicot savas administratīvās darbības. Šādu procesuālo noteikumu mērķis ir nodrošināt atvērtu, efektīvu un neatkarīgu pārvaldību, kā arī tiesību uz labu pārvaldību atbilstīgu īstenošanu. |
| --- | --- |

14)

Šīs regulas mērķis ir ieviest procesuālo noteikumu kopumu, kas Savienības administrācijai būtu jāievēro, veicot savas administratīvās darbības. Šādu procesuālo noteikumu mērķis ir nodrošināt atvērtu, efektīvu un neatkarīgu pārvaldību, kā arī tiesību uz labu pārvaldību atbilstīgu īstenošanu.

| 15) | Saskaņā ar LESD 298. pantu šo regulu nevajadzētu piemērot dalībvalstu administrācijām. Šo regulu nevajadzētu piemērot arī likumdošanas procedūrām, tiesvedībai un procedūrām, kuru īstenošanas rezultātā tiek pieņemti neleģislatīvi akti, kas tieši balstīti uz Līgumiem, deleģēti akti vai īstenošanas akti. |
| --- | --- |

15)

Saskaņā ar LESD 298. pantu šo regulu nevajadzētu piemērot dalībvalstu administrācijām. Šo regulu nevajadzētu piemērot arī likumdošanas procedūrām, tiesvedībai un procedūrām, kuru īstenošanas rezultātā tiek pieņemti neleģislatīvi akti, kas tieši balstīti uz Līgumiem, deleģēti akti vai īstenošanas akti.

| 16) | Šo regulu būtu jāpiemēro Savienības administrācijai, neskarot citus Savienības tiesību aktus, kas paredz īpašus administratīvā procesa noteikumus. Taču konkrētās nozarēs piemērotās administratīvās procedūras nav pilnībā saskaņotas un pilnīgas. Lai nodrošinātu Savienības pārvaldes administratīvo darbību vispārēju saskaņotību, kā arī tiesību uz labu pārvaldību pilnīgu ievērošanu, tiesību akti, kuros paredzēti īpaši administratīvā procesa noteikumi, būtu jāinterpretē saskaņā ar šo regulu, un šādu noteikumu trūkumu būtu jānovērš ar šīs regulas attiecīgajiem noteikumiem. Šajā regulā paredzētās tiesības un pienākumi ir standarta noteikumi attiecībā uz visām administratīvajām procedūrām saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un tādējādi mazina piemērojamo procesuālo noteikumu sadrumstalotību, kas rodas konkrētās nozarēs piemērojamo tiesību aktu dēļ. |
| --- | --- |

16)

Šo regulu būtu jāpiemēro Savienības administrācijai, neskarot citus Savienības tiesību aktus, kas paredz īpašus administratīvā procesa noteikumus. Taču konkrētās nozarēs piemērotās administratīvās procedūras nav pilnībā saskaņotas un pilnīgas. Lai nodrošinātu Savienības pārvaldes administratīvo darbību vispārēju saskaņotību, kā arī tiesību uz labu pārvaldību pilnīgu ievērošanu, tiesību akti, kuros paredzēti īpaši administratīvā procesa noteikumi, būtu jāinterpretē saskaņā ar šo regulu, un šādu noteikumu trūkumu būtu jānovērš ar šīs regulas attiecīgajiem noteikumiem. Šajā regulā paredzētās tiesības un pienākumi ir standarta noteikumi attiecībā uz visām administratīvajām procedūrām saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un tādējādi mazina piemērojamo procesuālo noteikumu sadrumstalotību, kas rodas konkrētās nozarēs piemērojamo tiesību aktu dēļ.

| 17) | Šajā regulā paredzēto procesuālo administratīvo noteikumu mērķis ir īstenot labas pārvaldības principus, kas noteikti daudz un dažādos tiesību avotos atbilstīgi Eiropas Savienības Tiesas judikatūrai. Šie principi ir izklāstīti turpmāk šajā regulā, un to redakcijai būtu jārosina šīs regulas noteikumu interpretēšana. |
| --- | --- |

17)

Šajā regulā paredzēto procesuālo administratīvo noteikumu mērķis ir īstenot labas pārvaldības principus, kas noteikti daudz un dažādos tiesību avotos atbilstīgi Eiropas Savienības Tiesas judikatūrai. Šie principi ir izklāstīti turpmāk šajā regulā, un to redakcijai būtu jārosina šīs regulas noteikumu interpretēšana.

| 18) | Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā atgādināts, ka tiesiskuma princips ir Savienības vērtību stūrakmens. Saskaņā ar minēto principu ikvienai Savienības darbībai jābūt balstītai uz Līgumiem atbilstīgi kompetences piešķiršanas principam. Turklāt likumības princips kā no tiesiskuma izrietošs princips nosaka, ka Savienības administrācijas darbības tiek veiktas, pilnībā ievērojot tiesību aktus. |
| --- | --- |

18)

Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā atgādināts, ka tiesiskuma princips ir Savienības vērtību stūrakmens. Saskaņā ar minēto principu ikvienai Savienības darbībai jābūt balstītai uz Līgumiem atbilstīgi kompetences piešķiršanas principam. Turklāt likumības princips kā no tiesiskuma izrietošs princips nosaka, ka Savienības administrācijas darbības tiek veiktas, pilnībā ievērojot tiesību aktus.

| 19) | Ikvienam Savienības tiesību aktam ir jāatbilst proporcionalitātes principam. Saskaņā ar šo principu ikvienam Savienības administrācijas īstenotam pasākumam jābūt atbilstošam un vajadzīgam, lai sasniegtu attiecīgā pasākuma tiesību aktā noteiktos mērķus, — ja ir iespēja izvēlēties starp vairākiem iespējami piemērotiem pasākumiem, ir jāizvēlas mazāk apgrūtinošs pasākums, un pārvaldības radītās izmaksas nedrīkst būt nesamērīgas attiecībā pret sasniedzamajiem mērķiem. |
| --- | --- |

19)

Ikvienam Savienības tiesību aktam ir jāatbilst proporcionalitātes principam. Saskaņā ar šo principu ikvienam Savienības administrācijas īstenotam pasākumam jābūt atbilstošam un vajadzīgam, lai sasniegtu attiecīgā pasākuma tiesību aktā noteiktos mērķus, — ja ir iespēja izvēlēties starp vairākiem iespējami piemērotiem pasākumiem, ir jāizvēlas mazāk apgrūtinošs pasākums, un pārvaldības radītās izmaksas nedrīkst būt nesamērīgas attiecībā pret sasniedzamajiem mērķiem.

| 20) | Atbilstīgi tiesībām uz labu pārvaldību Savienības administrācija pieņem administratīvus aktus saskaņā ar administratīvajām procedūrām, kas nodrošina objektivitāti, taisnīgumu un savlaicīgumu. |
| --- | --- |

20)

Atbilstīgi tiesībām uz labu pārvaldību Savienības administrācija pieņem administratīvus aktus saskaņā ar administratīvajām procedūrām, kas nodrošina objektivitāti, taisnīgumu un savlaicīgumu.

| 21) | Tiesības uz labu pārvaldību nosaka, ka ikviens lēmums par administratīvā procesa uzsākšanu tiek paziņots pusēm un tiek sniegta nepieciešamā informācija, kas ļauj pusēm īstenot savas tiesības administratīvā procesa laikā. Pienācīgi pamatotos un izņēmuma gadījumos, ja tas vajadzīgs sabiedrības interesēs, Savienības administrācija var aizkavēt paziņojuma sniegšanu vai nesniegt šādu paziņojumu. |
| --- | --- |

21)

Tiesības uz labu pārvaldību nosaka, ka ikviens lēmums par administratīvā procesa uzsākšanu tiek paziņots pusēm un tiek sniegta nepieciešamā informācija, kas ļauj pusēm īstenot savas tiesības administratīvā procesa laikā. Pienācīgi pamatotos un izņēmuma gadījumos, ja tas vajadzīgs sabiedrības interesēs, Savienības administrācija var aizkavēt paziņojuma sniegšanu vai nesniegt šādu paziņojumu.

| 22) | Ja administratīvo procesu uzsāk, pamatojoties uz puses pieteikumu, tiesības uz labu pārvaldību uzliek pienākumu Savienības administrācijai rakstiski apstiprināt pieteikuma saņemšanu. Saņemšanas apstiprinājumā būtu jānorāda nepieciešamā informācija, kas ļauj pusei īstenot savas tiesības uz aizstāvību administratīvā procesa laikā. Taču jāparedz tiesības Savienības administrācijai noraidīt nepamatotus vai aizskarošus pieteikumus, jo tie var apdraudēt administratīvā procesa efektivitāti. |
| --- | --- |

22)

Ja administratīvo procesu uzsāk, pamatojoties uz puses pieteikumu, tiesības uz labu pārvaldību uzliek pienākumu Savienības administrācijai rakstiski apstiprināt pieteikuma saņemšanu. Saņemšanas apstiprinājumā būtu jānorāda nepieciešamā informācija, kas ļauj pusei īstenot savas tiesības uz aizstāvību administratīvā procesa laikā. Taču jāparedz tiesības Savienības administrācijai noraidīt nepamatotus vai aizskarošus pieteikumus, jo tie var apdraudēt administratīvā procesa efektivitāti.

| 23) | Juridiskās noteiktības labad administratīvais process būtu jāuzsāk saprātīgā laikposmā pēc notikuma. Tādēļ šajā regulā būtu jāiekļauj noteikumi par noilguma termiņu. |
| --- | --- |

23)

Juridiskās noteiktības labad administratīvais process būtu jāuzsāk saprātīgā laikposmā pēc notikuma. Tādēļ šajā regulā būtu jāiekļauj noteikumi par noilguma termiņu.

| 24) | Tiesības uz labu pārvaldību nosaka, ka Savienības administrācija izpilda rūpības pienākumu, kas uzliek pienākumu administrācijai visos procesa posmos rūpīgi un objektīvi noteikt un pārskatīt visus būtiskos lietas faktiskos un tiesiskos apstākļus, ņemot vērā visas saistītās intereses. Šajā saistībā būtu jāpiešķir pilnvaras Savienības administrācijai uzklausīt pušu, liecinieku un ekspertu sniegtās liecības, pieprasīt dokumentus un reģistrus, kā arī veikt vizītes vai pārbaudes. Izvēloties ekspertus, Savienības administrācijai būtu jānodrošina, ka viņi ir tehniski kompetenti un ka viņus neskar interešu konflikts. |
| --- | --- |

24)

Tiesības uz labu pārvaldību nosaka, ka Savienības administrācija izpilda rūpības pienākumu, kas uzliek pienākumu administrācijai visos procesa posmos rūpīgi un objektīvi noteikt un pārskatīt visus būtiskos lietas faktiskos un tiesiskos apstākļus, ņemot vērā visas saistītās intereses. Šajā saistībā būtu jāpiešķir pilnvaras Savienības administrācijai uzklausīt pušu, liecinieku un ekspertu sniegtās liecības, pieprasīt dokumentus un reģistrus, kā arī veikt vizītes vai pārbaudes. Izvēloties ekspertus, Savienības administrācijai būtu jānodrošina, ka viņi ir tehniski kompetenti un ka viņus neskar interešu konflikts.

| 25) | Savienības administrācijas veiktās izmeklēšanas laikā būtu jāparedz pienākums pusēm sadarboties, palīdzot administrācijai pārbaudīt faktus un apstākļus lietā. Pieprasot pusēm sadarboties, Savienības administrācijai būtu tām jānodrošina saprātīgs termiņš atbildes sniegšanai, kā arī jāatgādina tām par tiesībām neliecināt pret sevi, ja administratīvā procesa dēļ var tikt piemērots sods. |
| --- | --- |

25)

Savienības administrācijas veiktās izmeklēšanas laikā būtu jāparedz pienākums pusēm sadarboties, palīdzot administrācijai pārbaudīt faktus un apstākļus lietā. Pieprasot pusēm sadarboties, Savienības administrācijai būtu tām jānodrošina saprātīgs termiņš atbildes sniegšanai, kā arī jāatgādina tām par tiesībām neliecināt pret sevi, ja administratīvā procesa dēļ var tikt piemērots sods.

| 26) | Tiesības uz Savienības administrācijas objektīvu attieksmi izriet no pamattiesībām uz labu pārvaldību un paredz darbinieku pienākumu atturēties no dalības administratīvajā procesā, kurā skartas darbinieku tiešas vai netiešas personīgās intereses, tostarp jo īpaši jebkādas ar ģimeni saistītas vai finansiālas intereses, kas var negatīvi ietekmēt viņu objektivitāti. |
| --- | --- |

26)

Tiesības uz Savienības administrācijas objektīvu attieksmi izriet no pamattiesībām uz labu pārvaldību un paredz darbinieku pienākumu atturēties no dalības administratīvajā procesā, kurā skartas darbinieku tiešas vai netiešas personīgās intereses, tostarp jo īpaši jebkādas ar ģimeni saistītas vai finansiālas intereses, kas var negatīvi ietekmēt viņu objektivitāti.

| 27) | Lai īstenotu tiesības uz labu pārvaldību, konkrētos apstākļos administrācija var veikt pārbaudes, ja tas ir nepieciešams nolūkā izpildīt pienākumu vai sasniegt mērķi saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Veicot šādas pārbaudes, būtu jāievēro konkrēti nosacījumi un procedūras, lai aizsargātu pušu tiesības. |
| --- | --- |

27)

Lai īstenotu tiesības uz labu pārvaldību, konkrētos apstākļos administrācija var veikt pārbaudes, ja tas ir nepieciešams nolūkā izpildīt pienākumu vai sasniegt mērķi saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Veicot šādas pārbaudes, būtu jāievēro konkrēti nosacījumi un procedūras, lai aizsargātu pušu tiesības.

| 28) | Visos pret personu uzsāktos procesos, kuri var noslēgties ar pasākumu, kas attiecīgo personu var nelabvēlīgi ietekmēt, būtu jāievēro personas tiesības tikt uzklausītai. Nevienam tiesību aktos noteiktajam pasākumam nevajadzētu izslēgt vai ierobežot šīs tiesības. Personas tiesības tikt uzklausītai paredz iesaistītajai personai sniegt precīzu un pilnīgu paziņojumu par prasībām vai iebildumiem, kā arī nodrošināt iespēju sniegt apsvērumus par faktu patiesumu un nozīmīgumu, kā arī par izmantotajiem dokumentiem. |
| --- | --- |

28)

Visos pret personu uzsāktos procesos, kuri var noslēgties ar pasākumu, kas attiecīgo personu var nelabvēlīgi ietekmēt, būtu jāievēro personas tiesības tikt uzklausītai. Nevienam tiesību aktos noteiktajam pasākumam nevajadzētu izslēgt vai ierobežot šīs tiesības. Personas tiesības tikt uzklausītai paredz iesaistītajai personai sniegt precīzu un pilnīgu paziņojumu par prasībām vai iebildumiem, kā arī nodrošināt iespēju sniegt apsvērumus par faktu patiesumu un nozīmīgumu, kā arī par izmantotajiem dokumentiem.

| 29) | Tiesības uz labu pārvaldību ietver administratīvā procesa puses tiesības piekļūt dokumentiem, un tā ir arī būtiska prasība, lai īstenotu tiesības tikt uzklausītam. Ja konfidencialitātes, kā arī profesionālā noslēpuma un komercnoslēpuma likumīgas aizsardzības apsvērums liedz pilnīgu piekļuvi dokumentiem, būtu jānodrošina, ka puse var piekļūt vismaz atbilstīgam dokumentu satura kopsavilkumam. Lai veicinātu piekļuvi personas dokumentiem un tādējādi nodrošinātu pārredzamu informācijas pārvaldību, Savienības administrācijai būtu jāreģistrē ienākošā un izejošā sarakste, saņemtie dokumenti un veiktie pasākumi, kā arī jāizveido reģistrēto lietu rādītājs. |
| --- | --- |

29)

Tiesības uz labu pārvaldību ietver administratīvā procesa puses tiesības piekļūt dokumentiem, un tā ir arī būtiska prasība, lai īstenotu tiesības tikt uzklausītam. Ja konfidencialitātes, kā arī profesionālā noslēpuma un komercnoslēpuma likumīgas aizsardzības apsvērums liedz pilnīgu piekļuvi dokumentiem, būtu jānodrošina, ka puse var piekļūt vismaz atbilstīgam dokumentu satura kopsavilkumam. Lai veicinātu piekļuvi personas dokumentiem un tādējādi nodrošinātu pārredzamu informācijas pārvaldību, Savienības administrācijai būtu jāreģistrē ienākošā un izejošā sarakste, saņemtie dokumenti un veiktie pasākumi, kā arī jāizveido reģistrēto lietu rādītājs.

| 30) | Savienības administrācijai administratīvie akti būtu jāpieņem saprātīgā termiņā. Lēna pārvaldība ir slikta pārvaldība. Ikviena kavēšanās administratīvā akta pieņemšanā būtu jāpamato, kā arī par to būtu pienācīgi jāinformē administratīvā procesa puse, norādot paredzamo administratīvā akta pieņemšanas datumu. |
| --- | --- |

30)

Savienības administrācijai administratīvie akti būtu jāpieņem saprātīgā termiņā. Lēna pārvaldība ir slikta pārvaldība. Ikviena kavēšanās administratīvā akta pieņemšanā būtu jāpamato, kā arī par to būtu pienācīgi jāinformē administratīvā procesa puse, norādot paredzamo administratīvā akta pieņemšanas datumu.

| 31) | Tiesības uz labu pārvaldību uzliek pienākumu Savienības administrācijai skaidri noteikt iemeslus, kas ir tās administratīvo aktu pieņemšanas pamatā. Pamatojumā būtu jānorāda akta juridiskais pamats, vispārīgā situācija, kas rosinājusi akta pieņemšanu, kā arī akta vispārīgie mērķi. Paziņojumā būtu skaidri un nepārprotami jāatklāj kompetentās iestādes, kas pieņēmusi aktu, apsvērumi tā, lai iesaistītās puses varētu pieņemt lēmumu par to, vai tās vēlas aizsargāt savas tiesības, iesniedzot prasību par lietas izskatīšanu tiesā. |
| --- | --- |

31)

Tiesības uz labu pārvaldību uzliek pienākumu Savienības administrācijai skaidri noteikt iemeslus, kas ir tās administratīvo aktu pieņemšanas pamatā. Pamatojumā būtu jānorāda akta juridiskais pamats, vispārīgā situācija, kas rosinājusi akta pieņemšanu, kā arī akta vispārīgie mērķi. Paziņojumā būtu skaidri un nepārprotami jāatklāj kompetentās iestādes, kas pieņēmusi aktu, apsvērumi tā, lai iesaistītās puses varētu pieņemt lēmumu par to, vai tās vēlas aizsargāt savas tiesības, iesniedzot prasību par lietas izskatīšanu tiesā.

| 32) | Saskaņā ar tiesībām uz efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekli nedz Savienība, nedz arī dalībvalstis nevar rīkoties tā, lai būtu praktiski neiespējami vai pārmērīgi grūti īstenot Savienības tiesību aktos paredzētās tiesības. Tādējādi Savienības un dalībvalstu pienākums ir nodrošināt reālu un efektīvu tiesisku aizsardzību, un tām aizliegts piemērot jebkādu noteikumu vai procedūru, kas pat uz laiku var liegt pilnībā un pilnvērtīgi piemērot Savienības tiesību aktu. |
| --- | --- |

32)

Saskaņā ar tiesībām uz efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekli nedz Savienība, nedz arī dalībvalstis nevar rīkoties tā, lai būtu praktiski neiespējami vai pārmērīgi grūti īstenot Savienības tiesību aktos paredzētās tiesības. Tādējādi Savienības un dalībvalstu pienākums ir nodrošināt reālu un efektīvu tiesisku aizsardzību, un tām aizliegts piemērot jebkādu noteikumu vai procedūru, kas pat uz laiku var liegt pilnībā un pilnvērtīgi piemērot Savienības tiesību aktu.

| 33) | Lai veicinātu tiesību īstenošanu uz efektīvu tiesību aizsardzību, Savienības pārvaldei tās administratīvajos aktos būtu jānorāda tiesību aizsardzības veidi, kas ir pieejami pusēm, kuru tiesības un intereses tiek skartas ar šādiem aktiem. Papildus iespējai sniegt prasību tiesā vai vērsties ar sūdzību pie Eiropas Ombuda, pusei būtu jāgarantē tiesības pieprasīt pārskatīšanu administratīvā kārtībā un tai būtu jāsaņem informācija par procedūru un termiņiem šāda pieprasījuma iesniegšanai. |
| --- | --- |

33)

Lai veicinātu tiesību īstenošanu uz efektīvu tiesību aizsardzību, Savienības pārvaldei tās administratīvajos aktos būtu jānorāda tiesību aizsardzības veidi, kas ir pieejami pusēm, kuru tiesības un intereses tiek skartas ar šādiem aktiem. Papildus iespējai sniegt prasību tiesā vai vērsties ar sūdzību pie Eiropas Ombuda, pusei būtu jāgarantē tiesības pieprasīt pārskatīšanu administratīvā kārtībā un tai būtu jāsaņem informācija par procedūru un termiņiem šāda pieprasījuma iesniegšanai.

| 34) | Pieprasījums pārskatīšanai administratīvā kārtībā neskar puses tiesības sniegt prasību tiesā. Attiecībā uz termiņu prasības iesniegšanai tiesā, lai pārsūdzētu administratīvu aktu, šāds akts ir jāuzskata par galīgu, ja attiecīgā puse nepieprasa pārskatīšanu administratīvā kārtībā vai, ja attiecīgā puse pieprasa pārskatīšanu administratīvā kārtībā, par galīgo administratīvo aktu uzskata aktu, ar kuru izlemts saistībā ar pārskatīšanu administratīvā kārtībā. |
| --- | --- |

34)

Pieprasījums pārskatīšanai administratīvā kārtībā neskar puses tiesības sniegt prasību tiesā. Attiecībā uz termiņu prasības iesniegšanai tiesā, lai pārsūdzētu administratīvu aktu, šāds akts ir jāuzskata par galīgu, ja attiecīgā puse nepieprasa pārskatīšanu administratīvā kārtībā vai, ja attiecīgā puse pieprasa pārskatīšanu administratīvā kārtībā, par galīgo administratīvo aktu uzskata aktu, ar kuru izlemts saistībā ar pārskatīšanu administratīvā kārtībā.

| 35) | Saskaņā ar pārredzamības un juridiskās noteiktības principu administratīvā procesa pusēm jāspēj skaidri saprast savas tiesības un pienākumus, kas izriet no tām piemērotā administratīvā akta. Šajā saistībā Savienības administrācijai būtu jānodrošina, ka tās administratīvie akti tiek sagatavoti skaidrā, vienkāršā un saprotamā valodā un ka tie stājas spēkā pēc paziņošanas pusēm. Īstenojot šo pienākumu, Savienības administrācijai pienācīgi jāizmanto informācijas un sakaru tehnoloģijas, kā arī jāpielāgojas to attīstībai. |
| --- | --- |

35)

Saskaņā ar pārredzamības un juridiskās noteiktības principu administratīvā procesa pusēm jāspēj skaidri saprast savas tiesības un pienākumus, kas izriet no tām piemērotā administratīvā akta. Šajā saistībā Savienības administrācijai būtu jānodrošina, ka tās administratīvie akti tiek sagatavoti skaidrā, vienkāršā un saprotamā valodā un ka tie stājas spēkā pēc paziņošanas pusēm. Īstenojot šo pienākumu, Savienības administrācijai pienācīgi jāizmanto informācijas un sakaru tehnoloģijas, kā arī jāpielāgojas to attīstībai.

| 36) | Lai nodrošinātu pārredzamību un administratīvo efektivitāti, Savienības administrācijai būtu jānodrošina, ka pārrakstīšanās, aritmētikas vai līdzīgu kļūdu labojumus savos administratīvajos aktos veic kompetentā iestāde. |
| --- | --- |

36)

Lai nodrošinātu pārredzamību un administratīvo efektivitāti, Savienības administrācijai būtu jānodrošina, ka pārrakstīšanās, aritmētikas vai līdzīgu kļūdu labojumus savos administratīvajos aktos veic kompetentā iestāde.

| 37) | Likumības princips kā no tiesiskuma izrietošs princips uzliek pienākumu Savienības administrācijai labot vai atsaukt nelikumīgus administratīvos aktus. Taču, ņemot vērā to, ka ikviena administratīvā akta labojums vai atsaukums var būt pretrunā tiesiskās paļāvības aizsardzības un juridiskās noteiktības principam, Savienības administrācijai būtu rūpīgi un objektīvi jānovērtē akta labojuma vai atsaukuma ietekme uz pārējām pusēm, kā arī šāda novērtējuma laikā izdarītie secinājumi jānorāda akta labojuma vai atsaukuma pamatojumā. |
| --- | --- |

37)

Likumības princips kā no tiesiskuma izrietošs princips uzliek pienākumu Savienības administrācijai labot vai atsaukt nelikumīgus administratīvos aktus. Taču, ņemot vērā to, ka ikviena administratīvā akta labojums vai atsaukums var būt pretrunā tiesiskās paļāvības aizsardzības un juridiskās noteiktības principam, Savienības administrācijai būtu rūpīgi un objektīvi jānovērtē akta labojuma vai atsaukuma ietekme uz pārējām pusēm, kā arī šāda novērtējuma laikā izdarītie secinājumi jānorāda akta labojuma vai atsaukuma pamatojumā.

| 38) | Savienības iedzīvotājiem ir tiesības rakstīt Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, izmantojot kādu no Līgumu valodām, un atbildei ir jābūt tajā pašā valodā. Savienības administrācijai būtu jāievēro pušu valodas tiesības, nodrošinot, ka administratīvais process tiek īstenots kādā no puses izvēlētajām Līgumu valodām. Ja administratīvo procesu uzsāk Savienības administrācija, pirmais paziņojums būtu jāsagatavo kādā no Līgumu valodām atbilstīgi dalībvalstij, kurā atrodas puse. |
| --- | --- |

38)

Savienības iedzīvotājiem ir tiesības rakstīt Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, izmantojot kādu no Līgumu valodām, un atbildei ir jābūt tajā pašā valodā. Savienības administrācijai būtu jāievēro pušu valodas tiesības, nodrošinot, ka administratīvais process tiek īstenots kādā no puses izvēlētajām Līgumu valodām. Ja administratīvo procesu uzsāk Savienības administrācija, pirmais paziņojums būtu jāsagatavo kādā no Līgumu valodām atbilstīgi dalībvalstij, kurā atrodas puse.

| 39) | Pārredzamības principam un tiesībām piekļūt dokumentiem ir īpaša nozīme administratīvajā procesā, neskarot tiesību aktus, kas pieņemti saskaņā ar LESD 15. panta 3. punktu. Ikviens minēto principu ierobežojums būtu šauri interpretējams, lai nodrošinātu atbilstību Pamattiesību hartas 52. panta 1. punktā izklāstītajiem kritērijiem, un tādēļ ikviens šāds ierobežojums ir jāparedz tiesību aktā, ņemot vērā tiesību un brīvību būtību, kā arī piemērojot proporcionalitātes principu. |
| --- | --- |

39)

Pārredzamības principam un tiesībām piekļūt dokumentiem ir īpaša nozīme administratīvajā procesā, neskarot tiesību aktus, kas pieņemti saskaņā ar LESD 15. panta 3. punktu. Ikviens minēto principu ierobežojums būtu šauri interpretējams, lai nodrošinātu atbilstību Pamattiesību hartas 52. panta 1. punktā izklāstītajiem kritērijiem, un tādēļ ikviens šāds ierobežojums ir jāparedz tiesību aktā, ņemot vērā tiesību un brīvību būtību, kā arī piemērojot proporcionalitātes principu.

| 40) | Tiesības uz personas datu aizsardzību paredz, ka, neskarot tiesību aktus, kas pieņemti saskaņā ar LESD 16. pantu, datiem, ko izmanto Savienības administrācija, jābūt precīziem, aktuāliem un likumīgi reģistrētiem. |
| --- | --- |

40)

Tiesības uz personas datu aizsardzību paredz, ka, neskarot tiesību aktus, kas pieņemti saskaņā ar LESD 16. pantu, datiem, ko izmanto Savienības administrācija, jābūt precīziem, aktuāliem un likumīgi reģistrētiem.

| 41) | Tiesiskās paļāvības aizsardzības princips izriet no tiesiskuma un paredz, ka publisko iestāžu darbībām nevajadzētu traucēt īstenot nostiprinātas tiesības un galīgi noteiktu tiesisko stāvokli, izņemot, ja tas noteikti nepieciešams sabiedrības interesēs. Tiesiskā paļāvība būtu pienācīgi jāņem vērā, labojot vai atsaucot administratīvo aktu. |
| --- | --- |

41)

Tiesiskās paļāvības aizsardzības princips izriet no tiesiskuma un paredz, ka publisko iestāžu darbībām nevajadzētu traucēt īstenot nostiprinātas tiesības un galīgi noteiktu tiesisko stāvokli, izņemot, ja tas noteikti nepieciešams sabiedrības interesēs. Tiesiskā paļāvība būtu pienācīgi jāņem vērā, labojot vai atsaucot administratīvo aktu.

| 42) | Juridiskās noteiktības princips paredz, ka Savienības noteikumiem jābūt skaidriem un precīziem. Šā principa mērķis ir nodrošināt, ka situācijas un tiesiskās attiecības, ko reglamentē Savienības tiesību akti, ir paredzamas, lai personas varētu skaidri noteikt savas tiesības un pienākumus un attiecīgi rīkoties. Saskaņā ar juridiskās noteiktības principu, izņemot likumīgi pamatotus gadījumus, nevajadzētu veikt pasākumus ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

42)

Juridiskās noteiktības princips paredz, ka Savienības noteikumiem jābūt skaidriem un precīziem. Šā principa mērķis ir nodrošināt, ka situācijas un tiesiskās attiecības, ko reglamentē Savienības tiesību akti, ir paredzamas, lai personas varētu skaidri noteikt savas tiesības un pienākumus un attiecīgi rīkoties. Saskaņā ar juridiskās noteiktības principu, izņemot likumīgi pamatotus gadījumus, nevajadzētu veikt pasākumus ar atpakaļejošu spēku.

| 43) | Lai nodrošinātu Savienības administrācijas darbības vispārēju saskaņotību, vispārīgajiem administratīvajiem aktiem būtu jāatbilst šajā regulā minētajam labas pārvaldības principam. |
| --- | --- |

43)

Lai nodrošinātu Savienības administrācijas darbības vispārēju saskaņotību, vispārīgajiem administratīvajiem aktiem būtu jāatbilst šajā regulā minētajam labas pārvaldības principam.

| 44) | Interpretējot šo regulu, īpaša vērība būtu jāpievērš vienlīdzīgai attieksmei un diskriminācijas novēršanai, kas attiecas uz administratīvo darbību un kas tieši izriet no tiesiskuma, kā arī efektīvas un neatkarīgas Eiropas pārvaldības principiem, |
| --- | --- |

44)

Interpretējot šo regulu, īpaša vērība būtu jāpievērš vienlīdzīgai attieksmei un diskriminācijas novēršanai, kas attiecas uz administratīvo darbību un kas tieši izriet no tiesiskuma, kā arī efektīvas un neatkarīgas Eiropas pārvaldības principiem,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets un mērķis

1.   Ar šo regulu nosaka procesuālos noteikumus, kas reglamentē Savienības administrācijas administratīvo darbību.

2.   Šīs regulas mērķis ir nodrošināt tiesības uz labu pārvaldību, kas paredzētas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. pantā, īstenojot atklātu, efektīvu un neatkarīgu pārvaldību.

2. pants

Piemērošanas joma

1.   Šo regulu piemēro Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru administratīvajai darbībai.

2.   Šo regulu nepiemēro Savienības administrācijas darbībai, īstenojot:

| a) | likumdošanas procedūras; |
| --- | --- |

a)

likumdošanas procedūras;

| b) | tiesvedību; |
| --- | --- |

b)

tiesvedību;

| c) | procedūras, kuru īstenošanas rezultātā tiek pieņemti neleģislatīvi akti, kas tieši balstīti uz Līgumiem, deleģēti akti vai īstenošanas akti. |
| --- | --- |

c)

procedūras, kuru īstenošanas rezultātā tiek pieņemti neleģislatīvi akti, kas tieši balstīti uz Līgumiem, deleģēti akti vai īstenošanas akti.

3.   Šo regulu nepiemēro dalībvalstu administrācijai.

3. pants

Šīs regulas un citu Savienības tiesību aktu attiecības

Šo regulu piemēro, neskarot citus Savienības tiesību aktus, kas paredz īpašus administratīvā procesa noteikumus. Šī regula papildina šādus Savienības tiesību aktus, un tos interpretē saskaņā ar tās attiecīgajiem noteikumiem.

4. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “Savienības administrācija” ir Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru administrācija; |
| --- | --- |

a)

“Savienības administrācija” ir Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru administrācija;

| b) | “administratīvās darbības” ir darbības, ko veic Savienības administrācija, lai īstenotu Savienības tiesību aktus, izņemot procedūras, kas minētas 2. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

b)

“administratīvās darbības” ir darbības, ko veic Savienības administrācija, lai īstenotu Savienības tiesību aktus, izņemot procedūras, kas minētas 2. panta 2. punktā;

| c) | “administratīvais process” ir process, kuru īstenojot Savienības administrācija sagatavo, pieņem, īsteno un izpilda administratīvos aktus; |
| --- | --- |

c)

“administratīvais process” ir process, kuru īstenojot Savienības administrācija sagatavo, pieņem, īsteno un izpilda administratīvos aktus;

| d) | “darbinieks” ir amatpersona Civildienesta noteikumu 1.a panta nozīmē, kā arī ierēdnis saskaņā ar Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 1. panta 1. līdz 3. ievilkumu; |
| --- | --- |

d)

“darbinieks” ir amatpersona Civildienesta noteikumu 1.a panta nozīmē, kā arī ierēdnis saskaņā ar Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 1. panta 1. līdz 3. ievilkumu;

| e) | “kompetentā iestāde” ir Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra vai Savienības iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras struktūra, vai iestāde, kurai ir konkrēta vieta Savienības administrācijā, kas saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem ir atbildīga par administratīvā procesa īstenošanu; |
| --- | --- |

e)

“kompetentā iestāde” ir Savienības iestāde, struktūra, birojs vai aģentūra vai Savienības iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras struktūra, vai iestāde, kurai ir konkrēta vieta Savienības administrācijā, kas saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem ir atbildīga par administratīvā procesa īstenošanu;

| f) | “puse” ir ikviena fiziska vai juridiska persona, kuras tiesisko situāciju var ietekmēt administratīvā procesa iznākums. |
| --- | --- |

f)

“puse” ir ikviena fiziska vai juridiska persona, kuras tiesisko situāciju var ietekmēt administratīvā procesa iznākums.

II NODAĻA

ADMINISTRATĪVĀ PROCESA UZSĀKŠANA

5. pants

Administratīvā procesa uzsākšana

Administratīvo procesu var uzsākt Savienības administrācija pēc savas iniciatīvas vai, pamatojoties uz puses pieteikumu.

6. pants

Administratīvais process, ko uzsāk Savienības administrācija

1.   Administratīvo procesu var uzsākt Savienības administrācija pēc savas iniciatīvas saskaņā ar kompetentās iestādes lēmumu. Kompetentā iestāde pirms lēmuma par procesa uzsākšanu pieņemšana pārbauda lietas konkrētos apstākļus.

2.   Lēmumu par administratīvā procesa uzsākšanu paziņo pusēm. Lēmumu nepublisko, pirms tas nav paziņots pusēm.

3.   Šāda paziņojuma sniegšanu var aizkavēt vai to var nesniegt, ja tas noteikti vajadzīgs sabiedrības interesēs. Lēmums par paziņojuma aizkavēšanu vai nesniegšanu ir pienācīgi pamatots.

4.   Lēmumā par administratīvā procesa uzsākšanu norāda šādu informāciju:

| a) | atsauces numurs un datums; |
| --- | --- |

a)

atsauces numurs un datums;

| b) | procesa priekšmets un mērķis; |
| --- | --- |

b)

procesa priekšmets un mērķis;

| c) | galveno procesa posmu apraksts; |
| --- | --- |

c)

galveno procesa posmu apraksts;

| d) | atbildīgā darbinieka vārds un uzvārds un kontaktinformācija; |
| --- | --- |

d)

atbildīgā darbinieka vārds un uzvārds un kontaktinformācija;

| e) | kompetentā iestāde; |
| --- | --- |

e)

kompetentā iestāde;

| f) | administratīvā akta pieņemšanas termiņš, kā arī informācija par sekām, ja noteiktajā termiņā administratīvais akts netiek pieņemts; |
| --- | --- |

f)

administratīvā akta pieņemšanas termiņš, kā arī informācija par sekām, ja noteiktajā termiņā administratīvais akts netiek pieņemts;

| g) | pieejamie tiesiskās aizsardzības līdzekļi; |
| --- | --- |

g)

pieejamie tiesiskās aizsardzības līdzekļi;

| h) | šīs regulas 28. pantā minētās tīmekļa vietnes adrese, ja šāda tīmekļa vietne ir izveidota. |
| --- | --- |

h)

šīs regulas 28. pantā minētās tīmekļa vietnes adrese, ja šāda tīmekļa vietne ir izveidota.

5.   Lēmumu par administratīvā procesa uzsākšanu sagatavo Līgumu valodās, kas atbilst dalībvalstīm, kurās atrodas puses.

6.   Administratīvo procesu uzsāk saprātīgā termiņā pēc tā notikuma datuma, kas ir procesa pamatā. Administratīvo procesu uzsāk ne vēlāk kā 10 gadu laikā pēc notikuma datuma.

7. pants

Administratīvā procesa uzsākšana, pamatojoties uz pieteikumu

1.   Administratīvo procesu var uzsākt puse.

2.   Pieteikumiem nepiemēro nevajadzīgas formālas prasības. Pieteikumā skaidri norāda puses vārdu, adresi paziņojumu sniegšanai, pieteikuma priekšmetu, būtiskos faktus un iemeslus pieteikuma iesniegšanai, datumu un vietu, kā arī kompetento iestādi, kurai pieteikums adresēts. Pieteikumu iesniedz rakstveidā papīra vai elektroniskā formātā. Pieteikumu sagatavo vienā no Līgumu valodām.

3.   Pieteikuma saņemšanu apstiprina rakstveidā. Saņemšanas apstiprinājumu sniedz pieteikuma valodā, un tajā norāda šādu informāciju:

| a) | atsauces numurs un datums; |
| --- | --- |

a)

atsauces numurs un datums;

| b) | pieteikuma saņemšanas datums; |
| --- | --- |

b)

pieteikuma saņemšanas datums;

| c) | galveno procesa posmu apraksts; |
| --- | --- |

c)

galveno procesa posmu apraksts;

| d) | atbildīgā darbinieka vārds un uzvārds un kontaktinformācija; |
| --- | --- |

d)

atbildīgā darbinieka vārds un uzvārds un kontaktinformācija;

| e) | administratīvā akta pieņemšanas termiņš, kā arī informācija par sekām, ja noteiktajā termiņā administratīvais akts netiek pieņemts; |
| --- | --- |

e)

administratīvā akta pieņemšanas termiņš, kā arī informācija par sekām, ja noteiktajā termiņā administratīvais akts netiek pieņemts;

| f) | šīs regulas 28. pantā minētās tīmekļa vietnes adrese, ja šāda tīmekļa vietne ir izveidota. |
| --- | --- |

f)

šīs regulas 28. pantā minētās tīmekļa vietnes adrese, ja šāda tīmekļa vietne ir izveidota.

4.   Ja pieteikums neatbilst vienai vai vairākām no prasībām, kas izklāstītas 2. punktā, saņemšanas apstiprinājumā norāda saprātīgu termiņu kļūdas labošanai vai trūkstošā dokumenta iesniegšanai. Nemotivētus vai nepārprotami nepamatotus pieteikumus var noraidīt kā nepieņemamus, sniedzot īsi pamatotu saņemšanas apstiprinājumu. Saņemšanas apstiprinājumu nesūta gadījumos, kad viens pieteikuma iesniedzējs ļaunprātīgi iesniedz vairākus secīgus pieteikumus.

5.   Ja pieteikums adresēts iestādei, kura nav kompetenta to izskatīt, šī iestāde nosūta pieteikumu kompetentajai iestādei un saņemšanas apstiprinājumā norāda kompetento iestādi, kurai pieprasījums nosūtīts, vai norāda, ka attiecīgais jautājums nav Savienības administrācijas kompetences jomā.

6.   Ja kompetentā iestāde turpina administratīvo procesu, attiecīgā gadījumā piemēro 6. panta 2. līdz 4. punktu.

III NODAĻA

ADMINISTRATĪVĀ PROCESA VADĪBA

8. pants

Procesuālās tiesības

Pusēm ir šādas tiesības saistībā ar procesa vadību:

| a) | skaidrā un saprotamā veidā saņemt visu atbilstošo informāciju saistībā ar procesu; |
| --- | --- |

a)

skaidrā un saprotamā veidā saņemt visu atbilstošo informāciju saistībā ar procesu;

| b) | ja iespējams un vajadzīgs, veikt saziņu un kārtot visas procesuālās formalitātes attālināti un, izmantojot elektroniskos līdzekļus; |
| --- | --- |

b)

ja iespējams un vajadzīgs, veikt saziņu un kārtot visas procesuālās formalitātes attālināti un, izmantojot elektroniskos līdzekļus;

| c) | izmantot kādu no Līgumu valodām un tikt uzrunātām kādā no Līgumu valodām pēc to izvēles; |
| --- | --- |

c)

izmantot kādu no Līgumu valodām un tikt uzrunātām kādā no Līgumu valodām pēc to izvēles;

| d) | saņemt paziņojumus par visiem procesa posmiem un lēmumiem, kas var uz tām attiekties; |
| --- | --- |

d)

saņemt paziņojumus par visiem procesa posmiem un lēmumiem, kas var uz tām attiekties;

| e) | par savu pārstāvi izvēlēties juristu vai kādu citu personu pēc savas izvēles; |
| --- | --- |

e)

par savu pārstāvi izvēlēties juristu vai kādu citu personu pēc savas izvēles;

| f) | segt tikai tādas maksas, kas ir saprātīgi noteiktas un samērīgas attiecībā pret konkrētā procesa izmaksām. |
| --- | --- |

f)

segt tikai tādas maksas, kas ir saprātīgi noteiktas un samērīgas attiecībā pret konkrētā procesa izmaksām.

9. pants

Rūpīgas un objektīvas izmeklēšanas pienākums

1.   Kompetentā iestāde izmeklē lietu rūpīgi un objektīvi. Tā ņem vērā visus būtiskos aspektus un vāc visu informāciju, kas nepieciešama lēmuma pieņemšanai.

2.   Lai vāktu nepieciešamo informāciju, kompetentā iestāde attiecīgā gadījumā var:

| a) | uzklausīt pušu, liecinieku un ekspertu liecības; |
| --- | --- |

a)

uzklausīt pušu, liecinieku un ekspertu liecības;

| b) | pieprasīt dokumentus un reģistrus; |
| --- | --- |

b)

pieprasīt dokumentus un reģistrus;

| c) | organizēt vizītes un pārbaudes. |
| --- | --- |

c)

organizēt vizītes un pārbaudes.

3.   Puses var sniegt pierādījumus, ko tās uzskata par atbilstīgiem.

10. pants

Sadarbības pienākums

1.   Puses palīdz kompetentajai iestādei noskaidrot faktus un apstākļus lietā.

2.   Pusēm atvēl saprātīgu termiņu, lai tās varētu sniegt atbildi uz ikvienu sadarbības pieprasījumu, ņemot vērā pieprasījuma apjomu un sarežģītību, kā arī izmeklēšanas prasības.

3.   Ja administratīvā procesa rezultātā var tikt piemērots sods, pusēm atgādina par tiesībām neliecināt pret sevi.

11. pants

Liecinieki un eksperti

Pēc kompetentās iestādes iniciatīvas vai, pamatojoties uz pušu ierosinājumu, var tikt uzklausīti liecinieki un eksperti. Kompetentā iestāde nodrošina, ka tā izvēlas ekspertus, kas ir tehniski kompetenti un ko neskar interešu konflikts.

12. pants

Pārbaudes

1.   Pārbaudes var veikt, ja Savienības tiesību akts paredz pilnvaras veikt pārbaudes un ja tas ir nepieciešams, lai izpildītu pienākumu vai sasniegtu Savienības tiesību aktos noteikto mērķi.

2.   Pārbaudes veic saskaņā ar noteiktajiem norādījumiem un, ievērojot tiesību aktā, ar ko pilnvaro vai atļauj veikt pārbaudi, paredzētos ierobežojumus attiecībā uz pasākumiem, ko var veikt, un telpām, ko var pārmeklēt. Pārbaudes veicēji īsteno savas pilnvaras tikai pēc tam, kad ir uzrādījuši rakstveida atļauju un apliecinājuši savu identitāti un ieņemamo amatu.

3.   Par pārbaudi atbildīgā iestāde paziņo pārbaudāmajai pusei pārbaudes sākuma datumu un laiku. Pusei ir tiesības piedalīties pārbaudē, kā arī paust viedokli un uzdot jautājumus saistībā ar pārbaudi. Ja tas noteikti vajadzīgs sabiedrības interesēs, par pārbaudi atbildīgā iestāde pienācīgi pamatotu iemeslu dēļ var aizkavēt paziņojuma sniegšanu vai nesniegt šādu paziņojumu.

4.   Pārbaudes laikā klātesošās puses, ciktāl tas ir iespējams, informē par pārbaudes priekšmetu un mērķi, par procedūru un noteikumiem, kas reglamentē pārbaudi, kā arī par turpmākajiem pasākumiem un pārbaudes iespējamajām sekām. Pārbaudi veic, neradot nepamatotas neērtības pārbaudes objektam vai personai, kurai tas pieder.

5.   Pārbaudes veicēji nekavējoties sagatavo pārbaudes ziņojumu, kopsavilkuma veidā sniedzot informāciju par pārbaudes sniegto ieguldījumu izmeklēšanas mērķa sasniegšanā, kā arī norādot būtiskākos konstatējumus. Par pārbaudi atbildīgā iestāde nosūta pārbaudes ziņojuma kopiju pusēm, kurām ir tiesības piedalīties pārbaudē.

6.   Par pārbaudi atbildīgā iestāde sagatavo un veic pārbaudi ciešā sadarbībā ar tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā notiek pārbaude, ja vien dalībvalsts pati nav pārbaudes priekšmets vai šāda sadarbība neapdraud pārbaudes mērķi.

7.   Veicot pārbaudi un sagatavojot pārbaudes ziņojumu, par pārbaudi atbildīgā iestāde ņem vērā visas procesuālās prasības, kas paredzētas attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos, ar ko nosaka pieņemamos pierādījumus administratīvā procesā vai tiesvedībā dalībvalstī, kurā paredzēts izmantot pārbaudes ziņojumu.

13. pants

Interešu konflikts

1.   Darbinieks nepiedalās administratīvā procesā, kurā skartas darbinieka tiešas vai netiešas personīgās intereses, tostarp jo īpaši jebkādas ar ģimeni saistītas vai finansiālas intereses, kas var negatīvi ietekmēt darbinieka objektivitāti.

2.   Par jebkādu interešu konfliktu attiecīgais darbinieks paziņo kompetentajai iestādei, kas, ņemot vērā attiecīgos lietas apstākļus, pieņem lēmumu par konkrētā darbinieka izslēgšanu no administratīvā procesa.

3.   Jebkura puse var pieprasīt izslēgt darbinieku no dalības administratīvajā procesā, pamatojoties uz interešu konfliktu. Šajā saistībā pamatotu pieprasījumu rakstveidā iesniedz kompetentajai iestādei, kas pēc attiecīgā darbinieka uzklausīšanas pieņem lēmumu.

14. pants

Tiesības tikt uzklausītam

1.   Pirms ikviena tāda individuāla pasākuma veikšanas, kas var nelabvēlīgi ietekmēt puses, tām dod iespēju tikt uzklausītām.

2.   Puses saņem pietiekamu informāciju, turklāt tām atvēl pietiekami daudz laika sagatavot savu lietu.

3.   Pusēm dod iespēju rakstiski vai mutiski paust savus uzskatus, ja nepieciešams, vai arī, ja tāda ir šo pušu izvēle, ar viņu izraudzītas personas palīdzību.

15. pants

Tiesības piekļūt lietai

1.   Iesaistītajām pusēm nodrošina pilnu piekļuvi lietai, ievērojot konfidencialitātes, kā arī profesionālā noslēpuma un komercnoslēpuma likumīgās intereses. Ikvienu šo tiesību ierobežojumu pienācīgi pamato.

2.   Ja nav iespējams nodrošināt pilnīgu piekļuvi visiem lietas dokumentiem, pusēm sniedz atbilstīgu minēto dokumentu satura kopsavilkumu.

16. pants

Pienākums veidot reģistrus

1.   Katrai lietai Savienības administrācija reģistrē ienākošo un izejošo saraksti, saņemtos dokumentus un veiktos pasākumus. Savienības administrācija veido glabāto lietu rādītāju.

2.   Reģistrus glabā, pilnībā ievērojot tiesības uz datu aizsardzību.

17. pants

Termiņi

1.   Administratīvos aktus pieņem un administratīvo procesu pabeidz saprātīgā termiņā un bez nepamatotas kavēšanās. Termiņš administratīvā akta pieņemšanai nepārsniedz trīs mēnešus no datuma, kad:

| a) | paziņots lēmums uzsākt administratīvo procesu, ja to uzsākusi Savienības administrācija, vai |
| --- | --- |

a)

paziņots lēmums uzsākt administratīvo procesu, ja to uzsākusi Savienības administrācija, vai

| b) | apstiprināta pieteikuma saņemšana, ja administratīvais process uzsākts, pamatojoties uz pieteikumu. |
| --- | --- |

b)

apstiprināta pieteikuma saņemšana, ja administratīvais process uzsākts, pamatojoties uz pieteikumu.

2.   Ja attiecīgajā termiņā administratīvo aktu nevar pieņemt, to dara zināmu iesaistītajām pusēm, kā arī tās informē par iemesliem, kas attaisno kavēšanos, turklāt iesaistītajām pusēm paziņo plānoto administratīvā akta pieņemšanas datumu. Pēc pieprasījuma kompetentā iestāde sniedz atbildes uz jautājumiem par lietas izskatīšanas norisi.

3.   Ja Savienības administrācija neapstiprina pieteikuma saņemšanu trīs mēnešu laikā, pieteikums uzskatāms par noraidītu.

4.   Termiņus aprēķina saskaņā ar Padomes Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1182/71 (1).

IV NODAĻA

ADMINISTRATĪVĀ PROCESA PABEIGŠANA

18. pants

Administratīvo aktu veids

Administratīvie akti ir rakstveidā, un tos paraksta kompetentā iestāde. Tos izstrādā skaidrā, vienkāršā un saprotamā veidā.

19. pants

Pienākums sniegt pamatojumu

1.   Administratīvajos aktos skaidri pamato iemeslus, uz kuriem balstīta to pieņemšana.

2.   Administratīvajos aktos norāda to juridisko pamatu, attiecīgos faktus, kā arī to, kā ņemtas vērā dažādās attiecīgās intereses.

3.   Administratīvajos aktos norāda individuālu pamatojumu, kas attiecas uz pušu situāciju. Ja tas nav iespējams liela iesaistīto personu skaita dēļ, vispārīgs pamatojums ir pietiekams. Tomēr šādā gadījumā sniedz atsevišķu pamatojumu ikvienai pusei, kura to pieprasa.

20. pants

Tiesiskās aizsardzības līdzekļi

1.   Administratīvajos aktos skaidri norāda, ka ir iespējama administratīva pārskatīšana.

2.   Pusēm ir tiesības pieprasīt tādu administratīvo aktu administratīvu pārskatīšanu, kas nelabvēlīgi ietekmē to tiesības un intereses. Administratīvās pārskatīšanas pieprasījumu iesniedz hierarhijā augstākstāvošai iestādei un, ja tas nav iespējams, iestādei, kas pieņēmusi administratīvo aktu.

3.   Administratīvajos aktos izklāsta procedūru, kas jāievēro, lai iesniegtu administratīvās pārskatīšanas pieprasījumu, kā arī norāda kompetentās iestādes nosaukumu vai atbildīgā darbinieka vārdu un biroja adresi, kur iesniedzams pārskatīšanas pieprasījums. Aktos norāda arī šāda pieprasījuma iesniegšanas termiņu. Ja attiecīgajā termiņā nekāds pieprasījums netiek iesniegts, administratīvo aktu uzskata par galīgu.

4.   Gadījumos, kad to paredz Savienības tiesību akti, administratīvajos aktos skaidri norāda, ka ir iespējams ierosināt tiesvedību vai iesniegt sūdzību Eiropas Ombudam.

21. pants

Administratīvo aktu paziņošana

Pušu tiesības un intereses ietekmējošus administratīvos aktus rakstveidā paziņo pusēm, tiklīdz tie ir pieņemti. Administratīvais akts stājas spēkā attiecībā uz pusi pēc tā paziņošanas minētajai pusei.

V NODAĻA

AKTU LABOŠANA UN ATSAUKŠANA

22. pants

Kļūdu labošana administratīvos aktos

1.   Pārrakstīšanās, aritmētikas vai līdzīgu kļūdu labojumus veic kompetentā iestāde pēc savas iniciatīvas vai pēc attiecīgās puses pieprasījuma.

2.   Pirms ikviena labojuma veikšanas tiek informētas puses, un labojumu veic pēc paziņojuma sniegšanas. Ja tas nav iespējams liela iesaistīto personu skaita dēļ, veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka visas puses tiek informētas bez nepamatotas kavēšanās.

23. pants

Tādu administratīvo aktu labošana un atsaukšana, kas nelabvēlīgi ietekmē pusi

1.   Kompetentā iestāde pēc savas iniciatīvas vai pēc attiecīgās puses pieprasījuma labo vai atsauc nelikumīgu administratīvo aktu, kas nelabvēlīgi ietekmē pusi. Labojumam vai atsaukumam ir atpakaļejošs spēks.

2.   Kompetentā iestāde pēc savas iniciatīvas vai pēc attiecīgās puses pieprasījuma labo vai atsauc likumīgu administratīvo aktu, kas nelabvēlīgi ietekmē pusi, ja vairs nav minētā konkrētā akta pieņemšanas iemeslu. Labojumam vai atsaukumam nav atpakaļejoša spēka.

3.   Labojums vai atsaukums stājas spēkā pēc paziņošanas pusei.

4.   Ja administratīvais akts nelabvēlīgi ietekmē pusi, taču vienlaikus sniedz labumu citām pusēm, tiek sagatavots novērtējums par akta iespējamo ietekmi uz visām pusēm un secinājumus iekļauj akta labojuma vai atsaukuma pamatojumā.

24. pants

Pusei labvēlīgu administratīvo aktu labošana un atsaukšanai

1.   Kompetentā iestāde pēc savas iniciatīvas vai pēc citas puses pieprasījuma labo vai atsauc nelikumīgu administratīvo aktu, kas ir pusei labvēlīgs.

2.   Pienācīgi tiek ņemta vērā labojuma vai atsaukuma ietekme uz pusēm, kuras likumīgi varēja paļauties uz to, ka akts būs likumīgs. Ja šādām pusēm rastos zaudējumi saistība ar paļaušanos uz lēmuma likumību, kompetentā iestāde novērtē, vai minētajām pusēm nav tiesības uz kompensāciju.

3.   Labojumam vai atsaukumam ir atpakaļejošs spēks vienīgi tādā gadījumā, jo to veic saprātīgā termiņā. Ja puse varēja likumīgi paļauties uz to, ka akts būs likumīgs, un uzstāj, ka tam jāpaliek spēkā, akta labojumam vai atsaukumam nav atpakaļejoša spēka attiecībā uz šo pusi.

4.   Kompetentā iestāde pēc savas iniciatīvas vai citas puses pieprasījuma var labot vai atsaukt pusei labvēlīgu likumīgu administratīvo aktu, ja vairs nav konkrētā akta pieņemšanas iemeslu. Pienācīgi tiek ņemta vērā citu pušu tiesiskā paļāvība.

5.   Labojums vai atsaukums stājas spēkā pēc paziņošanas pusei.

25. pants

Kļūdu labošanas, pārskatīšanas un atsaukšanas pārvaldība

Šīs regulas III, IV un VI nodaļas noteikumi attiecas arī uz kļūdu labošanu administratīvajos aktos, kā arī uz to pārskatīšanu un atsaukšanu.

VI NODAĻA

VISPĀRĪGIE ADMINISTRATĪVIE AKTI

26. pants

Procesuālo tiesību ievērošana

Savienības administrācijas pieņemtie vispārīgie administratīvie akti atbilst šajā regulā paredzētajām procesuālajām tiesībām.

27. pants

Juridiskais pamats, pamatojums un publicēšana

1.   Savienības administrācijas pieņemtajos vispārīgajos administratīvajos aktos norāda to juridisko pamatu, kā arī skaidri norāda to pamatojuma iemeslus.

2.   Tie stājas spēkā dienā, kad tos publicē, izmantojot iesaistītajām pusēm tieši pieejamus līdzekļus.

VII NODAĻA

INFORMĀCIJA UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

28. pants

Tiešsaistē pieejamā informācija par noteikumiem par administratīvajiem procesiem

1.   Kad vien tas ir iespējams un pamatoti vajadzīgs, Savienības administrācija īpašā tīmekļa vietnē veicina aktuālas tiešsaistes informācijas sniegšanu par īstenotajiem administratīvajiem procesiem. Prioritāti piešķir pieteikuma procedūrām.

2.   Tiešsaistes informācija ietver:

| a) | saiti uz piemērojamiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

saiti uz piemērojamiem tiesību aktiem;

| b) | īsu skaidrojumu par galvenajām juridiskajām prasībām un to administratīvu interpretāciju; |
| --- | --- |

b)

īsu skaidrojumu par galvenajām juridiskajām prasībām un to administratīvu interpretāciju;

| c) | galveno procesa posmu aprakstu; |
| --- | --- |

c)

galveno procesa posmu aprakstu;

| d) | norādi par iestādi, kura ir kompetenta pieņemt galīgo aktu; |
| --- | --- |

d)

norādi par iestādi, kura ir kompetenta pieņemt galīgo aktu;

| e) | norādi par akta pieņemšanas termiņu; |
| --- | --- |

e)

norādi par akta pieņemšanas termiņu;

| f) | norādi par pieejamajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem; |
| --- | --- |

f)

norādi par pieejamajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem;

| g) | saisti uz standarta veidlapām, ko puses var izmantot savā saziņā ar Savienības administrāciju procesa laikā. |
| --- | --- |

g)

saisti uz standarta veidlapām, ko puses var izmantot savā saziņā ar Savienības administrāciju procesa laikā.

3.   Šā panta 2. punktā izklāstīto tiešsaistes informāciju sniedz skaidrā un vienkāršā veidā. Piekļuve minētajai informācijai ir bez maksas.

29. pants

Novērtējums

Komisija [xx gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā] iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei šīs regulas novērtējuma ziņojumu.

30. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula ir saistoša kopumā.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  Padomes 1971. gada 3. jūnija Regula (EEK, Euratom) Nr. 1182/1971, ar ko nosaka laikposmiem, datumiem un termiņiem piemērojamos noteikumus (OV L 124, 8.6.1971., 1. lpp.).

1

Euratom

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/140 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/140

---

P8_TA(2016)0280

Eiropas dzelzceļa apgādes nozares konkurētspēja

Eiropas Parlamenta 2016. gada 9. jūnija rezolūcija par Eiropas dzelzceļa apgādes nozares konkurētspēju (2015/2887(RSP))

(2018/C 086/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Spēcīgāka Eiropas rūpniecība izaugsmei un ekonomikas atveseļošanai” (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Spēcīgāka Eiropas rūpniecība izaugsmei un ekonomikas atveseļošanai” (COM(2012)0582),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas rūpniecības atdzimšana” (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas rūpniecības atdzimšana” (COM(2014)0014),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Tirdzniecība visiem. Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Tirdzniecība visiem. Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” (COM(2015)0497),

| — | ņemot vērā Komisijas Balto grāmatu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Balto grāmatu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” (COM(2011)0144),

| — | ņemot vērā Komisijas pētījumu “Dzelzceļa apgādes nozares pārskats un konkurētspējas apsekojums” (Sector Overview and Competitiveness Survey of the Railway Supply Industry) (ENTR ĢD, 06/054), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas pētījumu “Dzelzceļa apgādes nozares pārskats un konkurētspējas apsekojums” (Sector Overview and Competitiveness Survey of the Railway Supply Industry) (ENTR ĢD, 06/054),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta pētījumu “Sauszemes kravas — kāpēc ES nosūtītāji priekšroku dod autopārvadājumiem, nevis pārvadājumiem pa dzelzceļu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta pētījumu “Sauszemes kravas — kāpēc ES nosūtītāji priekšroku dod autopārvadājumiem, nevis pārvadājumiem pa dzelzceļu”,

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par Eiropas dzelzceļa apgādes nozares konkurētspēju (O-000067/2016 – B8-0704/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par Eiropas dzelzceļa apgādes nozares konkurētspēju (O-000067/2016 – B8-0704/2016),

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

Eiropas dzelzceļa apgādes nozares īpatnības un stratēģiskā nozīme Eiropas rūpniecības atdzimšanā

| 1. | uzsver, ka Eiropas dzelzceļa apgādes nozarē, kura aptver lokomotīvju un ritošā sastāva ražošanu un sliežu ceļa, elektroapgādes, signalizācijas un telekomunikāciju aprīkojumu, kā arī uzturēšanas un rezerves daļu nodrošināšanas pakalpojumus un kurā ir daudz MVU, kā arī lieli vadoši nozares uzņēmumi, strādā 400 000 darbinieku, 2,7 % no gada apgrozījuma tiek ieguldīti pētniecībā un izstrādē un tās daļa ir 46 % no pasaules dzelzceļa apgādes nozares tirgus; uzsver, ka dzelzceļa nozare kopumā, tostarp operatori un infrastruktūra, ir atbildīga par vairāk nekā vienu miljonu tieši un 1,2 miljoniem netieši radīto darbvietu Eiropas Savienībā; norāda, ka šie skaitļi skaidri apliecina dzelzceļa apgādes nozares lielo nozīmi Eiropas rūpniecības izaugsmē, nodarbinātībā un inovācijā un tās ieguldījumu, lai sasniegtu 20 % reindustrializācijas mērķi; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka Eiropas dzelzceļa apgādes nozarē, kura aptver lokomotīvju un ritošā sastāva ražošanu un sliežu ceļa, elektroapgādes, signalizācijas un telekomunikāciju aprīkojumu, kā arī uzturēšanas un rezerves daļu nodrošināšanas pakalpojumus un kurā ir daudz MVU, kā arī lieli vadoši nozares uzņēmumi, strādā 400 000 darbinieku, 2,7 % no gada apgrozījuma tiek ieguldīti pētniecībā un izstrādē un tās daļa ir 46 % no pasaules dzelzceļa apgādes nozares tirgus; uzsver, ka dzelzceļa nozare kopumā, tostarp operatori un infrastruktūra, ir atbildīga par vairāk nekā vienu miljonu tieši un 1,2 miljoniem netieši radīto darbvietu Eiropas Savienībā; norāda, ka šie skaitļi skaidri apliecina dzelzceļa apgādes nozares lielo nozīmi Eiropas rūpniecības izaugsmē, nodarbinātībā un inovācijā un tās ieguldījumu, lai sasniegtu 20 % reindustrializācijas mērķi;

| 2. | uzsver šīs nozares īpatnības, ko jo īpaši raksturo tāda aprīkojuma ražošana, kura dzīves ilgums var ilgt līdz 50 gadiem, liela kapitālietilpība, būtiska atkarība no publiskā iepirkuma un pienākums ievērot ļoti augstus drošības standartus; |
| --- | --- |

2.

uzsver šīs nozares īpatnības, ko jo īpaši raksturo tāda aprīkojuma ražošana, kura dzīves ilgums var ilgt līdz 50 gadiem, liela kapitālietilpība, būtiska atkarība no publiskā iepirkuma un pienākums ievērot ļoti augstus drošības standartus;

| 3. | atgādina par būtisko dzelzceļa ieguldījumu klimata pārmaiņu mazināšanā un tādu problēmu risināšanā, ko rada citas megatendences, piemēram, urbanizācija un demogrāfiskās pārmaiņas; tāpēc mudina Komisiju ar konkrētiem politikas pasākumiem un mērķtiecīgiem ieguldījumiem atbalstīt 2011. gada Baltajā grāmatā par transportu izklāstītos mērķus par modālo pāreju uz dzelzceļa gan pasažieru, gan kravas pārvadājumiem; norāda, ka saskaņā ar COP 21 rezultātiem un ES 2030. gada mērķiem klimata un enerģētikas jomā pāreja uz dzelzceļa transportu un citiem ilgtspējīga, energoefektīva, elektrificēta transporta veidiem ir vajadzīga, lai sasniegtu mērķtiecīgu transporta dekarbonizāciju; aicina Komisiju, ņemot vērā šo situāciju, izmantot gaidāmo paziņojumu par transporta nozares dekarbonizāciju, lai ierosinātu jaunus pasākumus energoefektīvu tehnoloģiju izstrādes atbalstam dzelzceļa apgādes nozarē; |
| --- | --- |

3.

atgādina par būtisko dzelzceļa ieguldījumu klimata pārmaiņu mazināšanā un tādu problēmu risināšanā, ko rada citas megatendences, piemēram, urbanizācija un demogrāfiskās pārmaiņas; tāpēc mudina Komisiju ar konkrētiem politikas pasākumiem un mērķtiecīgiem ieguldījumiem atbalstīt 2011. gada Baltajā grāmatā par transportu izklāstītos mērķus par modālo pāreju uz dzelzceļa gan pasažieru, gan kravas pārvadājumiem; norāda, ka saskaņā ar COP 21 rezultātiem un ES 2030. gada mērķiem klimata un enerģētikas jomā pāreja uz dzelzceļa transportu un citiem ilgtspējīga, energoefektīva, elektrificēta transporta veidiem ir vajadzīga, lai sasniegtu mērķtiecīgu transporta dekarbonizāciju; aicina Komisiju, ņemot vērā šo situāciju, izmantot gaidāmo paziņojumu par transporta nozares dekarbonizāciju, lai ierosinātu jaunus pasākumus energoefektīvu tehnoloģiju izstrādes atbalstam dzelzceļa apgādes nozarē;

| 4. | norāda, ka dzelzceļa apgādes nozares līderpozīcijai pasaules tirgū tehnoloģiju un inovācijas jomā ir būtiska nozīme, lai sasniegtu Komisijas noteikto 20 % industrializācijas mērķi; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka dzelzceļa apgādes nozares līderpozīcijai pasaules tirgū tehnoloģiju un inovācijas jomā ir būtiska nozīme, lai sasniegtu Komisijas noteikto 20 % industrializācijas mērķi;

| 5. | atzīmē, ka Eiropas dzelzceļa apgādes nozare var izmantot vairākus labvēlīgus apstākļus, jo, papildus tam, ka dzelzceļš ir transporta veids, kas maz kaitē videi, tas var arī darboties lielā tirgū un izmantot spēju atvieglot lielapjoma pārvadājumus; tomēr atzīmē, ka pašlaik nozare saskaras ar trīskāršu konkurenci: intermodālu, starptautisku un dažkārt pat uzņēmuma iekšienē; |
| --- | --- |

5.

atzīmē, ka Eiropas dzelzceļa apgādes nozare var izmantot vairākus labvēlīgus apstākļus, jo, papildus tam, ka dzelzceļš ir transporta veids, kas maz kaitē videi, tas var arī darboties lielā tirgū un izmantot spēju atvieglot lielapjoma pārvadājumus; tomēr atzīmē, ka pašlaik nozare saskaras ar trīskāršu konkurenci: intermodālu, starptautisku un dažkārt pat uzņēmuma iekšienē;

Eiropas dzelzceļa apgādes nozares pasaulē vadošo pozīciju saglabāšana

| 6. | norāda, ka pieejamajos dzelzceļa apgādes nozares starptautiskajos tirgos līdz 2019. gadam ir sagaidāms gada izaugsmes līmenis 2,8 %; uzsver — lai gan ES ir lielā mērā atvērta konkurentiem no trešām valstīm, trešās valstis ir ieviesušas vairākus šķēršļus, kas Eiropas dzelzceļa apgādes nozari diskriminē; uzsver, ka trešo valstu konkurenti, jo īpaši no Ķīnas, strauji un agresīvi attīstās Eiropā un citos pasaules reģionos, bieži vien ar lielu savas izcelsmes valsts politisku un finansiālu atbalstu (piemēram, dāsniem eksporta kredītiem, uz kuriem neattiecas ESAO noteikumi); uzsver, ka šāda prakse var izraisīt negodīgu konkurenci, kas apdraud darbvietas Eiropā; tāpēc uzsver, ka jānodrošina taisnīgi un vienlīdzīgi konkurences apstākļi globālajā konkurencē un ir vajadzīga savstarpēja piekļuve tirgum, lai novērstu darbvietu skaita samazināšanās risku un aizsargātu rūpniecisko zinātību Eiropā; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka pieejamajos dzelzceļa apgādes nozares starptautiskajos tirgos līdz 2019. gadam ir sagaidāms gada izaugsmes līmenis 2,8 %; uzsver — lai gan ES ir lielā mērā atvērta konkurentiem no trešām valstīm, trešās valstis ir ieviesušas vairākus šķēršļus, kas Eiropas dzelzceļa apgādes nozari diskriminē; uzsver, ka trešo valstu konkurenti, jo īpaši no Ķīnas, strauji un agresīvi attīstās Eiropā un citos pasaules reģionos, bieži vien ar lielu savas izcelsmes valsts politisku un finansiālu atbalstu (piemēram, dāsniem eksporta kredītiem, uz kuriem neattiecas ESAO noteikumi); uzsver, ka šāda prakse var izraisīt negodīgu konkurenci, kas apdraud darbvietas Eiropā; tāpēc uzsver, ka jānodrošina taisnīgi un vienlīdzīgi konkurences apstākļi globālajā konkurencē un ir vajadzīga savstarpēja piekļuve tirgum, lai novērstu darbvietu skaita samazināšanās risku un aizsargātu rūpniecisko zinātību Eiropā;

| 7. | uzsver, ka pat Eiropas dzelzceļa tirgū daudziem ES uzņēmumiem, jo īpaši MVU, darboties pārrobežu mērogā ir grūti un dārgi, jo tirgus ir sadrumstalots gan administratīvi, gan tehniski; uzskata, ka izšķiroši būs sasniegt mērķi izveidot vienotu Eiropas dzelzceļa telpu, lai varētu saglabāt Eiropas dzelzceļa apgādes nozares pārākumu pasaules līmenī; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka pat Eiropas dzelzceļa tirgū daudziem ES uzņēmumiem, jo īpaši MVU, darboties pārrobežu mērogā ir grūti un dārgi, jo tirgus ir sadrumstalots gan administratīvi, gan tehniski; uzskata, ka izšķiroši būs sasniegt mērķi izveidot vienotu Eiropas dzelzceļa telpu, lai varētu saglabāt Eiropas dzelzceļa apgādes nozares pārākumu pasaules līmenī;

Atjaunota Eiropas dzelzceļa nozares inovāciju programma

| 8. | atzīst, ka dzelzceļa apgādes nozare ir būtiski svarīga Eiropas konkurētspējai un inovācijas spējai; mudina veikt pasākumus, lai Eiropa arī turpmāk saglabātu tehnoloģisko un novatorisko pārākumu šajā nozarē; |
| --- | --- |

8.

atzīst, ka dzelzceļa apgādes nozare ir būtiski svarīga Eiropas konkurētspējai un inovācijas spējai; mudina veikt pasākumus, lai Eiropa arī turpmāk saglabātu tehnoloģisko un novatorisko pārākumu šajā nozarē;

| 9. | atzinīgi vērtē lēmumu izveidot kopuzņēmumu Shift2Rail (S2R) un nesen publicētos pirmos uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus; prasa ātri un laikus, tiklīdz iespējams, īstenot visas S2R darbības pētniecības un izstrādes jomā; kritizē to, ka MVU dalība kopuzņēmumā S2R ir neliela, kas daļēji saistīts ar lielajām izmaksām un instrumenta sarežģītību; mudina valdi analizēt MVU iesaistīšanos otrajā uzaicinājumā asociētajiem dalībniekiem iesniegt priekšlikumus un uzlabot to, kā arī apsvērt īpašus, MVU paredzētus uzaicinājumus; aicina Komisiju nodrošināt, ka tiek ievēroti regulējuma noteikumi par līdzsvarotu MVU un reģionālo pārstāvību; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē lēmumu izveidot kopuzņēmumu Shift2Rail (S2R) un nesen publicētos pirmos uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus; prasa ātri un laikus, tiklīdz iespējams, īstenot visas S2R darbības pētniecības un izstrādes jomā; kritizē to, ka MVU dalība kopuzņēmumā S2R ir neliela, kas daļēji saistīts ar lielajām izmaksām un instrumenta sarežģītību; mudina valdi analizēt MVU iesaistīšanos otrajā uzaicinājumā asociētajiem dalībniekiem iesniegt priekšlikumus un uzlabot to, kā arī apsvērt īpašus, MVU paredzētus uzaicinājumus; aicina Komisiju nodrošināt, ka tiek ievēroti regulējuma noteikumi par līdzsvarotu MVU un reģionālo pārstāvību;

| 10. | uzsver, ka inovācijas spēja, ieguldījumi pētniecībā un izstrādē, tirgus sadrumstalotības novēršana un kopu veidošana ir būtiski pamatfaktori, lai saglabātu Eiropas dzelzceļa apgādes nozares starptautisko konkurētspēju; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka inovācijas spēja, ieguldījumi pētniecībā un izstrādē, tirgus sadrumstalotības novēršana un kopu veidošana ir būtiski pamatfaktori, lai saglabātu Eiropas dzelzceļa apgādes nozares starptautisko konkurētspēju;

| 11. | aicina Komisiju pilnībā izmantot dažādus ES finansēšanas instrumentus, izpētīt un izmantot papildu finansējuma avotus kopuzņēmumam S2R un meklēt sinerģijas starp dažādiem ES fondiem un ar privātiem ieguldījumiem; šajā sakarībā aicina Komisiju izmantot papildu ES finansējuma instrumentus dzelzceļa aprīkojumam ārpus S2R (piemēram, īpašus uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus dzelzceļa pētniecībai pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” ārpus S2R, InnovFin, EISI, struktūrfondiem, ESIF), tostarp izmantojot S2R izmēģinājuma shēmu, kas salāgo ES finansējumu ar struktūrfondiem un citiem ES inovācijas fondiem; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju pilnībā izmantot dažādus ES finansēšanas instrumentus, izpētīt un izmantot papildu finansējuma avotus kopuzņēmumam S2R un meklēt sinerģijas starp dažādiem ES fondiem un ar privātiem ieguldījumiem; šajā sakarībā aicina Komisiju izmantot papildu ES finansējuma instrumentus dzelzceļa aprīkojumam ārpus S2R (piemēram, īpašus uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus dzelzceļa pētniecībai pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” ārpus S2R, InnovFin, EISI, struktūrfondiem, ESIF), tostarp izmantojot S2R izmēģinājuma shēmu, kas salāgo ES finansējumu ar struktūrfondiem un citiem ES inovācijas fondiem;

| 12. | aicina Komisiju sadarboties ar nozari, lai nodrošinātu Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) un jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) optimālu izmantošanu nolūkā atbalstīt dzelzceļa pētniecības un izstrādes projektus reģionālā līmenī; mudina to arī pievērsties dzelzceļa apgādes nozares nākotnei pēc 2020. gada; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju sadarboties ar nozari, lai nodrošinātu Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) un jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) optimālu izmantošanu nolūkā atbalstīt dzelzceļa pētniecības un izstrādes projektus reģionālā līmenī; mudina to arī pievērsties dzelzceļa apgādes nozares nākotnei pēc 2020. gada;

| 13. | uzsver, ka kopas ir nozīmīgs instruments, ar ko apvienot attiecīgās ieinteresētās personas vietējā un reģionālā līmenī, tostarp publiskās iestādes, universitātes, pētniecības institūtus, dzelzceļa apgādes nozari, sociālos partnerus un citas mobilitātes nozares; aicina Komisiju līdz 2016. gada decembrim nākt klajā ar kopu stratēģiju izaugsmei; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt atbalstu dzelzceļa uzņēmumu kopu izstrādātajiem inovāciju projektiem un citām iniciatīvām, kas apvieno dzelzceļa apgādes nozares MVU, lielākus uzņēmumus un pētniecības institūtus vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī; norāda, ka kopu veidošanai būs vajadzīgs publiskais finansējums; šajā saistībā norāda uz iespējām, ko piedāvā jauni finansēšanas instrumenti (ESIF u. c.); |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka kopas ir nozīmīgs instruments, ar ko apvienot attiecīgās ieinteresētās personas vietējā un reģionālā līmenī, tostarp publiskās iestādes, universitātes, pētniecības institūtus, dzelzceļa apgādes nozari, sociālos partnerus un citas mobilitātes nozares; aicina Komisiju līdz 2016. gada decembrim nākt klajā ar kopu stratēģiju izaugsmei; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt atbalstu dzelzceļa uzņēmumu kopu izstrādātajiem inovāciju projektiem un citām iniciatīvām, kas apvieno dzelzceļa apgādes nozares MVU, lielākus uzņēmumus un pētniecības institūtus vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī; norāda, ka kopu veidošanai būs vajadzīgs publiskais finansējums; šajā saistībā norāda uz iespējām, ko piedāvā jauni finansēšanas instrumenti (ESIF u. c.);

| 14. | uzskata, ka Komisijai būtu jāapsver iespēja izveidot forumu Eiropas līmenī, kurš varētu apvienot pastāvošus uzņēmumus, jaunizveidotus uzņēmumus un saistītus uzņēmumus, kam ir novatoriskas idejas par dzelzceļa nozari, jo īpaši digitalizācijas jomā, lai apmainītos ar paraugpraksi un atvieglotu partnerību īstenošanu; uzskata, ka Komisijai būtu jāapsver, kādā veidā stimulēt lielu uzņēmumu un MVU sadarbību ar dzelzceļa apgādes nozari saistītos pētniecības projektos; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka Komisijai būtu jāapsver iespēja izveidot forumu Eiropas līmenī, kurš varētu apvienot pastāvošus uzņēmumus, jaunizveidotus uzņēmumus un saistītus uzņēmumus, kam ir novatoriskas idejas par dzelzceļa nozari, jo īpaši digitalizācijas jomā, lai apmainītos ar paraugpraksi un atvieglotu partnerību īstenošanu; uzskata, ka Komisijai būtu jāapsver, kādā veidā stimulēt lielu uzņēmumu un MVU sadarbību ar dzelzceļa apgādes nozari saistītos pētniecības projektos;

| 15. | uzskata, ka vienai no pētniecības darbībām vajadzētu būt digitalizācijai, lai palielinātu dzelzceļa darbības rezultātus un samazinātu tās darbības izmaksas (piemēram, ar automatizāciju, sensoriem un uzraudzības instrumentiem, sadarbspēju, piemēram, lietojot ERTMS/ETCS, kosmosa tehnoloģiju izmantošanu, tostarp sadarbībā ar EKA, lielo datu izmantošanu un kiberdrošību); uzskata, ka otram nozīmīgam jautājumam vajadzētu būt resursefektivitātes un energoefektivitātes palielināšanai, piemēram, izmantojot vieglākus materiālus un alternatīvas degvielas; uzskata, ka trešais jautājums, kam jāpievērš uzmanība, būtu sasniegumi, kuri padara dzelzceļa transportu pievilcīgāku un atzītāku (piemēram, augstāka uzticamība un trokšņa samazināšana, vienots multimodāls transports un integrēta biļešu pārdošana); uzsver, ka inovācijas centieni nedrīkst atstāt novārtā infrastruktūru, kas ir būtisks dzelzceļa konkurētspējas elements; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka vienai no pētniecības darbībām vajadzētu būt digitalizācijai, lai palielinātu dzelzceļa darbības rezultātus un samazinātu tās darbības izmaksas (piemēram, ar automatizāciju, sensoriem un uzraudzības instrumentiem, sadarbspēju, piemēram, lietojot ERTMS/ETCS, kosmosa tehnoloģiju izmantošanu, tostarp sadarbībā ar EKA, lielo datu izmantošanu un kiberdrošību); uzskata, ka otram nozīmīgam jautājumam vajadzētu būt resursefektivitātes un energoefektivitātes palielināšanai, piemēram, izmantojot vieglākus materiālus un alternatīvas degvielas; uzskata, ka trešais jautājums, kam jāpievērš uzmanība, būtu sasniegumi, kuri padara dzelzceļa transportu pievilcīgāku un atzītāku (piemēram, augstāka uzticamība un trokšņa samazināšana, vienots multimodāls transports un integrēta biļešu pārdošana); uzsver, ka inovācijas centieni nedrīkst atstāt novārtā infrastruktūru, kas ir būtisks dzelzceļa konkurētspējas elements;

| 16. | prasa ātri ieviest integrētu e-biļešu pārdošanas sistēmu, kas būtu koordinēta ar citiem transporta veidiem un citiem pakalpojumiem, kurus varētu sniegt vienoto biļešu pārdevēji; |
| --- | --- |

16.

prasa ātri ieviest integrētu e-biļešu pārdošanas sistēmu, kas būtu koordinēta ar citiem transporta veidiem un citiem pakalpojumiem, kurus varētu sniegt vienoto biļešu pārdevēji;

| 17. | vērš uzmanību uz steidzamu nepieciešamību nodrošināt mūsdienīgu dzelzceļa sliežu un cita veida sliežu ceļu izbūvi, tostarp, dzelzceļa, tramvaja un cita veida sliežu ceļu iekārtu ražošanu vienotajā Eiropas tirgū; |
| --- | --- |

17.

vērš uzmanību uz steidzamu nepieciešamību nodrošināt mūsdienīgu dzelzceļa sliežu un cita veida sliežu ceļu izbūvi, tostarp, dzelzceļa, tramvaja un cita veida sliežu ceļu iekārtu ražošanu vienotajā Eiropas tirgū;

| 18. | aicina Komisiju nodrošināt Eiropas dzelzceļa piegādātāju intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību starptautiskā līmenī saskaņā ar ieteikumiem Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūnija rezolūcijā par stratēģiju intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai un īstenošanai trešās valstīs (1); |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju nodrošināt Eiropas dzelzceļa piegādātāju intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību starptautiskā līmenī saskaņā ar ieteikumiem Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūnija rezolūcijā par stratēģiju intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai un īstenošanai trešās valstīs (1);

Ilgtspējīgai dzelzceļa apgādes nozarei vajadzīgo prasmju iegūšana

| 19. | prasa izstrādāt Eiropas apmācības un izglītības stratēģiju, kas apvieno dzelzceļa apgādes nozares uzņēmumus, pētniecības institūtus un sociālos partnerus, lai kopīgi izvērtētu ilgtspējīgai un inovatīvai dzelzceļa apgādes nozarei nepieciešamās prasmes; uzskata, ka šajā sakarībā būtu jāuzsāk priekšizpēte par iespējamu Eiropas Nozaru kvalifikācijas padomi dzelzceļa nozarē; aicina dalībvalstis vai attiecīgās reģionālās iestādes izveidot regulējumu turpmākas apmācības sniegšanai, proti, kā individuālas tiesības uz apmācību, kas nodrošina, ka darba ņēmēju prasmju kopums atbilst augošajam pieprasījumam nozarē un ir pielāgojams jaunam tirgum vai atlaišanas gadījumā izmantojams citā rūpniecības nozarē; |
| --- | --- |

19.

prasa izstrādāt Eiropas apmācības un izglītības stratēģiju, kas apvieno dzelzceļa apgādes nozares uzņēmumus, pētniecības institūtus un sociālos partnerus, lai kopīgi izvērtētu ilgtspējīgai un inovatīvai dzelzceļa apgādes nozarei nepieciešamās prasmes; uzskata, ka šajā sakarībā būtu jāuzsāk priekšizpēte par iespējamu Eiropas Nozaru kvalifikācijas padomi dzelzceļa nozarē; aicina dalībvalstis vai attiecīgās reģionālās iestādes izveidot regulējumu turpmākas apmācības sniegšanai, proti, kā individuālas tiesības uz apmācību, kas nodrošina, ka darba ņēmēju prasmju kopums atbilst augošajam pieprasījumam nozarē un ir pielāgojams jaunam tirgum vai atlaišanas gadījumā izmantojams citā rūpniecības nozarē;

| 20. | norāda, ka darbaspēka novecošanās dēļ dzelzceļa apgādes nozarē trūkst kvalificētu darbinieku; tāpēc atzinīgi vērtē visus centienus veicināt mūžizglītību un tehniskās prasmes; prasa rīkot kampaņu, ar ko palielināt dzelzceļa apgādes nozares pamanāmību un pievilcību jauno inženieru acīs (piemēram, izmantojot ESF finansējumu); uzsver to, ka nozarē ir īpaši zems sieviešu nodarbinātības līmenis, un tāpēc uzsver, ka šādai kampaņai būtu jāpievērš īpaša uzmanība šīs nelīdzsvarotības novēršanai; aicina Komisiju atbalstīt sociālo dialogu, lai atvieglotu sociālo inovāciju, un sekmēt kvalitatīvu ilgtermiņa nodarbinātību, lai padarītu nozari pievilcīgāku kvalificētiem darbiniekiem; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka darbaspēka novecošanās dēļ dzelzceļa apgādes nozarē trūkst kvalificētu darbinieku; tāpēc atzinīgi vērtē visus centienus veicināt mūžizglītību un tehniskās prasmes; prasa rīkot kampaņu, ar ko palielināt dzelzceļa apgādes nozares pamanāmību un pievilcību jauno inženieru acīs (piemēram, izmantojot ESF finansējumu); uzsver to, ka nozarē ir īpaši zems sieviešu nodarbinātības līmenis, un tāpēc uzsver, ka šādai kampaņai būtu jāpievērš īpaša uzmanība šīs nelīdzsvarotības novēršanai; aicina Komisiju atbalstīt sociālo dialogu, lai atvieglotu sociālo inovāciju, un sekmēt kvalitatīvu ilgtermiņa nodarbinātību, lai padarītu nozari pievilcīgāku kvalificētiem darbiniekiem;

| 21. | uzskata, ka atbilstoši izraudzītu prasmju nodrošināšana ir būtisks ieguldījums, lai ilgtermiņā saglabātu Eiropas dzelzceļa apgādes nozares pasaules līderību tehnoloģiju un inovācijas jomā; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka atbilstoši izraudzītu prasmju nodrošināšana ir būtisks ieguldījums, lai ilgtermiņā saglabātu Eiropas dzelzceļa apgādes nozares pasaules līderību tehnoloģiju un inovācijas jomā;

MVU atbalstīšana

| 22. | uzskata, ka finansējuma pieejamība ir viens no galvenajiem MVU šķēršļiem dzelzceļa apgādes nozarē; uzsver COSME un struktūrfondu pievienoto vērtību, lai palīdzētu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem iegūt finansējumu, tostarp garantijas un pašu kapitāla mehānismu veidā, un uzsver, ka nepieciešams stiprināt šos instrumentus; atzinīgi vērtē to, ka ESIF lielu uzmanību pievērš MVU un uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu, tomēr uzsver, ka fondam tagad ir jāizpilda savs solījums, un norāda, ka būtu jāizpēta arī alternatīvi finansējuma avoti; atzinīgi vērtē saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” izstrādāto instrumentu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, taču uzsver problēmu, kas saistīta ar parakstīšanās limita pārsniegšanu un nelielajiem panākumiem; aicina Komisiju risināt šo problēmu starpposma pārskatā par pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”; aicina Komisiju veicināt MVU pieejamo ES finanšu instrumentu un fondu labāku apguvi; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka finansējuma pieejamība ir viens no galvenajiem MVU šķēršļiem dzelzceļa apgādes nozarē; uzsver COSME un struktūrfondu pievienoto vērtību, lai palīdzētu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem iegūt finansējumu, tostarp garantijas un pašu kapitāla mehānismu veidā, un uzsver, ka nepieciešams stiprināt šos instrumentus; atzinīgi vērtē to, ka ESIF lielu uzmanību pievērš MVU un uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu, tomēr uzsver, ka fondam tagad ir jāizpilda savs solījums, un norāda, ka būtu jāizpēta arī alternatīvi finansējuma avoti; atzinīgi vērtē saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” izstrādāto instrumentu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, taču uzsver problēmu, kas saistīta ar parakstīšanās limita pārsniegšanu un nelielajiem panākumiem; aicina Komisiju risināt šo problēmu starpposma pārskatā par pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”; aicina Komisiju veicināt MVU pieejamo ES finanšu instrumentu un fondu labāku apguvi;

| 23. | uzsver, ka dzelzceļa apgādes nozarē MVU bieži vien ir atkarīgi no viena uzņēmuma; uzsver, ka MVU atturas no paplašināšanās, jo trūkst resursu un augsti ir riska faktori, kas saistīti ar pārrobežu darbību; aicina Komisiju Eiropas Biznesa atbalsta tīklā izveidot dzelzceļa nozares grupas, kas varētu konsultēt un apmācīt dzelzceļa apgādes nozares MVU par dažādām inovācijas finansēšanas shēmām, dotācijām un internacionalizāciju, kā arī par to, kā atrast un uzrunāt potenciālos uzņēmējdarbības partnerus un partnerus, ar kuriem pieteikties ES finansētiem kopīgiem pētniecības projektiem; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka dzelzceļa apgādes nozarē MVU bieži vien ir atkarīgi no viena uzņēmuma; uzsver, ka MVU atturas no paplašināšanās, jo trūkst resursu un augsti ir riska faktori, kas saistīti ar pārrobežu darbību; aicina Komisiju Eiropas Biznesa atbalsta tīklā izveidot dzelzceļa nozares grupas, kas varētu konsultēt un apmācīt dzelzceļa apgādes nozares MVU par dažādām inovācijas finansēšanas shēmām, dotācijām un internacionalizāciju, kā arī par to, kā atrast un uzrunāt potenciālos uzņēmējdarbības partnerus un partnerus, ar kuriem pieteikties ES finansētiem kopīgiem pētniecības projektiem;

| 24. | aicina Komisiju turpināt izmantot pašreizējās MVU internacionalizācijas atbalsta programmas un popularizēt tās Eiropas dzelzceļa apgādes nozares MVU vidū, izmantojot sinerģiju starp dažādiem ES fondiem; aicina Komisiju pilnveidot apmācības programmas par piekļuvi konkrētiem ārvalstu tirgiem un plaši informēt dzelzceļa apgādes nozares MVU par šīm programmām; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju turpināt izmantot pašreizējās MVU internacionalizācijas atbalsta programmas un popularizēt tās Eiropas dzelzceļa apgādes nozares MVU vidū, izmantojot sinerģiju starp dažādiem ES fondiem; aicina Komisiju pilnveidot apmācības programmas par piekļuvi konkrētiem ārvalstu tirgiem un plaši informēt dzelzceļa apgādes nozares MVU par šīm programmām;

| 25. | aicina Komisiju un dalībvalstis izskatīt visas iespējas dzelzceļa apgādes nozares MVU atbalstam, tostarp saistībā ar Mazās uzņēmējdarbības akta iespējamu mērķtiecīgu pārskatīšanu, īpašu uzmanību pievēršot tādām rūpniecības apakšnozarēm kā dzelzceļa apgādes nozarei, kurās īpaši svarīgi ir iesaistīt MVU ar augstu pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju un dalībvalstis izskatīt visas iespējas dzelzceļa apgādes nozares MVU atbalstam, tostarp saistībā ar Mazās uzņēmējdarbības akta iespējamu mērķtiecīgu pārskatīšanu, īpašu uzmanību pievēršot tādām rūpniecības apakšnozarēm kā dzelzceļa apgādes nozarei, kurās īpaši svarīgi ir iesaistīt MVU ar augstu pievienoto vērtību;

| 26. | pauž bažas par to, ka dzelzceļa apgādes nozarē mazie un vidējie uzņēmumi maksājumus saņem novēloti; aicina Komisiju uzraudzīt, vai tiek pareizi īstenota Maksājumu kavējumu direktīva (2011/7/ES); |
| --- | --- |

26.

pauž bažas par to, ka dzelzceļa apgādes nozarē mazie un vidējie uzņēmumi maksājumus saņem novēloti; aicina Komisiju uzraudzīt, vai tiek pareizi īstenota Maksājumu kavējumu direktīva (2011/7/ES);

Labāka Eiropas tirgus vide piegādātājiem un lielāks pieprasījums pēc dzelzceļa produktiem

| 27. | atzinīgi vērtē ceturtās dzelzceļa tiesību aktu paketes tehniskā pīlāra pieņemšanu un aicina to ātri īstenot kā svarīgu priekšnosacījumu dzelzceļa produktu patiesa vienotā tirgus izveidei; uzsver, ka labāka sadarbspēja un nozīmīgāka Eiropas Dzelzceļa aģentūras (EDzA) loma palīdzēs saskaņot tīklu un tāpēc šiem faktoriem ir potenciāls samazināt izmaksas par ritošā sastāva un Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas (ERTMS) lauka iekārtu izstrādi un atļauju izsniegšanu; norāda, ka nepieciešams sniegt EDzA pietiekamus cilvēkresursus un finanšu resursus, lai varētu izpildīt jaunos paplašinātos uzdevumus; uzskata, ka ceturtā dzelzceļa nozares tiesību aktu kopuma politiskais pīlārs nodrošinās pārvadātāju un kopumā arī pasūtītāju konkurētspēju; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē ceturtās dzelzceļa tiesību aktu paketes tehniskā pīlāra pieņemšanu un aicina to ātri īstenot kā svarīgu priekšnosacījumu dzelzceļa produktu patiesa vienotā tirgus izveidei; uzsver, ka labāka sadarbspēja un nozīmīgāka Eiropas Dzelzceļa aģentūras (EDzA) loma palīdzēs saskaņot tīklu un tāpēc šiem faktoriem ir potenciāls samazināt izmaksas par ritošā sastāva un Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas (ERTMS) lauka iekārtu izstrādi un atļauju izsniegšanu; norāda, ka nepieciešams sniegt EDzA pietiekamus cilvēkresursus un finanšu resursus, lai varētu izpildīt jaunos paplašinātos uzdevumus; uzskata, ka ceturtā dzelzceļa nozares tiesību aktu kopuma politiskais pīlārs nodrošinās pārvadātāju un kopumā arī pasūtītāju konkurētspēju;

| 28. | uzsver, ka pilnībā, efektīvi un vienādi ir jāīsteno regula par dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem, kas dod labumu gan pasažieriem, gan nozarei; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka pilnībā, efektīvi un vienādi ir jāīsteno regula par dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem, kas dod labumu gan pasažieriem, gan nozarei;

| 29. | aicina Komisiju no jauna izvērtēt tirgus definīcijas un spēkā esošo ES konkurences noteikumu kopumu, lai ņemtu vērā globālā dzelzceļa apgādes tirgus attīstību; aicina Komisiju noteikt, kā šīs definīcijas un noteikumus vajadzētu atjaunināt, lai risinātu apvienošanās problēmas globālajā tirgū, piemēram, CNR-CSR apvienošanos, un ņemtu vērā stratēģiskās partnerības un alianses Eiropas dzelzceļa apgādes nozarei; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju no jauna izvērtēt tirgus definīcijas un spēkā esošo ES konkurences noteikumu kopumu, lai ņemtu vērā globālā dzelzceļa apgādes tirgus attīstību; aicina Komisiju noteikt, kā šīs definīcijas un noteikumus vajadzētu atjaunināt, lai risinātu apvienošanās problēmas globālajā tirgū, piemēram, CNR-CSR apvienošanos, un ņemtu vērā stratēģiskās partnerības un alianses Eiropas dzelzceļa apgādes nozarei;

| 30. | prasa turpināt Eiropas standartizāciju dzelzceļa nozarē, ko CEN/CENELEC vadībā īsteno ieinteresētās personas (tostarp Eiropas dzelzceļa apgādes nozare); cer, ka Komisijas ierosinātajai kopīgajai standartizācijas iniciatīvai šajā saistībā būs liela nozīme; uzsver, ka svarīgi ir Eiropas standartizācijas procesā iesaistīt vairāk MVU; |
| --- | --- |

30.

prasa turpināt Eiropas standartizāciju dzelzceļa nozarē, ko CEN/CENELEC vadībā īsteno ieinteresētās personas (tostarp Eiropas dzelzceļa apgādes nozare); cer, ka Komisijas ierosinātajai kopīgajai standartizācijas iniciatīvai šajā saistībā būs liela nozīme; uzsver, ka svarīgi ir Eiropas standartizācijas procesā iesaistīt vairāk MVU;

| 31. | prasa strauji īstenot ES 2014. gada publiskā iepirkuma direktīvas; atgādina dalībvalstīm un Komisijai, ka šīs direktīvas uzliek pienākumu līgumslēdzējām iestādēm publiskā iepirkuma lēmumus pamatot ar saimnieciski visizdevīgākā piedāvājuma principu, galveno uzmanību pievēršot aprites cikla izmaksām un vides un sociālā ziņā ilgtspējīgiem produktiem un tādējādi novēršot algu un sociālo dempingu, kā arī palīdzot stiprināt reģionālās ekonomikas struktūru; aicina Komisiju un dalībvalstis vispārēji veicināt visu aprites cikla izmaksu analīzi kā standarta praksi attiecībā uz ilgtermiņa ieguldījumiem, sniegt pamatnostādnes līgumslēdzējām iestādēm un uzraudzīt to piemērošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis atgādināt līgumslēdzējām iestādēm, ka saistībā ar pārskatīto Eiropas publisko iepirkumu sistēmu spēkā ir noteikums, kas ļauj noraidīt piedāvājumus, kuros vairāk nekā 50 % vērtības tiek pievienoti ārpus ES (Direktīvas 2014/25/ES 85. pants); |
| --- | --- |

31.

prasa strauji īstenot ES 2014. gada publiskā iepirkuma direktīvas; atgādina dalībvalstīm un Komisijai, ka šīs direktīvas uzliek pienākumu līgumslēdzējām iestādēm publiskā iepirkuma lēmumus pamatot ar saimnieciski visizdevīgākā piedāvājuma principu, galveno uzmanību pievēršot aprites cikla izmaksām un vides un sociālā ziņā ilgtspējīgiem produktiem un tādējādi novēršot algu un sociālo dempingu, kā arī palīdzot stiprināt reģionālās ekonomikas struktūru; aicina Komisiju un dalībvalstis vispārēji veicināt visu aprites cikla izmaksu analīzi kā standarta praksi attiecībā uz ilgtermiņa ieguldījumiem, sniegt pamatnostādnes līgumslēdzējām iestādēm un uzraudzīt to piemērošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis atgādināt līgumslēdzējām iestādēm, ka saistībā ar pārskatīto Eiropas publisko iepirkumu sistēmu spēkā ir noteikums, kas ļauj noraidīt piedāvājumus, kuros vairāk nekā 50 % vērtības tiek pievienoti ārpus ES (Direktīvas 2014/25/ES 85. pants);

| 32. | aicina Komisiju uzraudzīt trešo valstu ieguldījumus dzelzceļa nozarē ES dalībvalstīs un nodrošināt, ka tiek ievēroti Eiropas tiesību akti publiskā iepirkuma jomā, piemēram, tiesību akti par neparasti lētiem piedāvājumiem un negodīgu konkurenci; aicina Komisiju veikt izmeklēšanu attiecībā uz iespējamiem trešo valstu kandidātiem, kuri iesniedz piedāvājumus Eiropas Savienībā, vienlaikus saņemot valdības subsīdijas no trešām valstīm; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju uzraudzīt trešo valstu ieguldījumus dzelzceļa nozarē ES dalībvalstīs un nodrošināt, ka tiek ievēroti Eiropas tiesību akti publiskā iepirkuma jomā, piemēram, tiesību akti par neparasti lētiem piedāvājumiem un negodīgu konkurenci; aicina Komisiju veikt izmeklēšanu attiecībā uz iespējamiem trešo valstu kandidātiem, kuri iesniedz piedāvājumus Eiropas Savienībā, vienlaikus saņemot valdības subsīdijas no trešām valstīm;

Vairāk ieguldījumu dzelzceļa projektos

| 33. | cer, ka spēkā esošos ES finansēšanas instrumentus (piemēram, EISI, struktūrfondus) izmantos pilnībā tā, lai pieprasījums pēc dzelzceļa projektiem tiktu veicināts, tostarp ar tādiem ES finansēšanas instrumentiem ieguldījumiem ārpus ES kā Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu un Eiropas kaimiņattiecību instrumentu; uzsver, ka svarīgi ir veiksmīgi īstenot Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF) kā vienu no instrumentiem, ar ko privāto kapitālu piesaistīt dzelzceļa nozarei, un prasa arī turpmāk pētīt, kā privātos ieguldījumus var izmantot dzelzceļa projektiem; uzskata, ka dzelzceļa apgādes nozares atbalstīšanā būtiska nozīme ir publiskām attīstības bankām valsts un Eiropas līmenī; aicina Komisiju sadarboties ar daudzpusējām attīstības bankām, lai palīdzētu valsts iestādēm un privātām aģentūrām veikt ieguldījumus ilgtspējīgākā un energoefektīvākā dzelzceļa aprīkojumā visā pasaulē; aicina Komisiju un EIB pastiprināt konsultatīvo atbalstu dzelzceļa projektiem, izmantojot jaunizveidoto Eiropas konsultāciju centru ESIF satvarā, lai tiem palīdzētu piesaistīt ieguldījumus; uzskata, ka dzelzceļa nozare Eiropā joprojām būs ļoti atkarīga no publiskiem ieguldījumiem; tādēļ mudina dalībvalstis un valsts iestādes veikt lielus ieguldījumus savās maģistrālajās un pilsētu dzelzceļa sistēmās un, ja iespējams, palielināt kohēzijas fondu apguves rādītājus dzelzceļa projektiem; tomēr, ņemot vērā šo atkarību un spriedzi, kas daudzās Eiropas valstīs ir saistīta ar valsts budžetu, prasa izmantot visus iespējamos (gan reglamentējošos, gan budžeta) līdzekļus, lai dzelzceļa nozarei piesaistītu privāto kapitālu; |
| --- | --- |

33.

cer, ka spēkā esošos ES finansēšanas instrumentus (piemēram, EISI, struktūrfondus) izmantos pilnībā tā, lai pieprasījums pēc dzelzceļa projektiem tiktu veicināts, tostarp ar tādiem ES finansēšanas instrumentiem ieguldījumiem ārpus ES kā Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu un Eiropas kaimiņattiecību instrumentu; uzsver, ka svarīgi ir veiksmīgi īstenot Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF) kā vienu no instrumentiem, ar ko privāto kapitālu piesaistīt dzelzceļa nozarei, un prasa arī turpmāk pētīt, kā privātos ieguldījumus var izmantot dzelzceļa projektiem; uzskata, ka dzelzceļa apgādes nozares atbalstīšanā būtiska nozīme ir publiskām attīstības bankām valsts un Eiropas līmenī; aicina Komisiju sadarboties ar daudzpusējām attīstības bankām, lai palīdzētu valsts iestādēm un privātām aģentūrām veikt ieguldījumus ilgtspējīgākā un energoefektīvākā dzelzceļa aprīkojumā visā pasaulē; aicina Komisiju un EIB pastiprināt konsultatīvo atbalstu dzelzceļa projektiem, izmantojot jaunizveidoto Eiropas konsultāciju centru ESIF satvarā, lai tiem palīdzētu piesaistīt ieguldījumus; uzskata, ka dzelzceļa nozare Eiropā joprojām būs ļoti atkarīga no publiskiem ieguldījumiem; tādēļ mudina dalībvalstis un valsts iestādes veikt lielus ieguldījumus savās maģistrālajās un pilsētu dzelzceļa sistēmās un, ja iespējams, palielināt kohēzijas fondu apguves rādītājus dzelzceļa projektiem; tomēr, ņemot vērā šo atkarību un spriedzi, kas daudzās Eiropas valstīs ir saistīta ar valsts budžetu, prasa izmantot visus iespējamos (gan reglamentējošos, gan budžeta) līdzekļus, lai dzelzceļa nozarei piesaistītu privāto kapitālu;

| 34. | norāda, ka dzelzceļa nozares sarežģītības dēļ aizdevējiem ir grūti izprast risku un līdz ar to izsniegt lētākus aizdevumus; aicina Komisiju izveidot dzelzceļa apgādes nozares finanšu forumu ar mērķi palielināt dzelzceļa apgādes nozares līdzdalību un zināšanu apmaiņu ar finanšu nozari, tādējādi uzlabojot banku izpratni par nozari un līdz ar to tām labāk apzinoties saistīto risku un finansēšanas izmaksu samazināšanu; |
| --- | --- |

34.

norāda, ka dzelzceļa nozares sarežģītības dēļ aizdevējiem ir grūti izprast risku un līdz ar to izsniegt lētākus aizdevumus; aicina Komisiju izveidot dzelzceļa apgādes nozares finanšu forumu ar mērķi palielināt dzelzceļa apgādes nozares līdzdalību un zināšanu apmaiņu ar finanšu nozari, tādējādi uzlabojot banku izpratni par nozari un līdz ar to tām labāk apzinoties saistīto risku un finansēšanas izmaksu samazināšanu;

| 35. | uzskata, ka nedrīkstētu aizmirst par dzelzceļa pašreizējā aprīkojuma tehnisko apkopi un modernizāciju; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt vecā aprīkojuma aizstāšanu ar moderniem un ilgtspējīgiem produktiem plašākā mērogā; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka nedrīkstētu aizmirst par dzelzceļa pašreizējā aprīkojuma tehnisko apkopi un modernizāciju; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt vecā aprīkojuma aizstāšanu ar moderniem un ilgtspējīgiem produktiem plašākā mērogā;

| 36. | atzinīgi vērtē ES atbalstu tiešsaistes platformai “Pilsētu mobilitātes novērošanas centrs (Eltis)”, kas dod iespēju apmainīties ar paraugpraksi par pilsētu sistēmām lielpilsētu teritorijās; aicina Komisiju pastiprināt paraugprakses apmaiņu par dažādām iespējām finansēt ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes sistēmas un popularizēt tās savā topošajā Eiropas ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānu platformā; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē ES atbalstu tiešsaistes platformai “Pilsētu mobilitātes novērošanas centrs (Eltis)”, kas dod iespēju apmainīties ar paraugpraksi par pilsētu sistēmām lielpilsētu teritorijās; aicina Komisiju pastiprināt paraugprakses apmaiņu par dažādām iespējām finansēt ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes sistēmas un popularizēt tās savā topošajā Eiropas ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānu platformā;

| 37. | aicina Komisiju sadarbībā ar EDzA palīdzēt saskaņoti vēl vairāk izvērst ERTMS Eiropas Savienībā un veicināt ERTMS ārpus ES; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju sadarbībā ar EDzA palīdzēt saskaņoti vēl vairāk izvērst ERTMS Eiropas Savienībā un veicināt ERTMS ārpus ES;

| 38. | atzinīgi vērtē centienus ieviest Galileo un Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienesta (EGNOS) pakalpojumus un lietojumprogrammas dzelzceļa nozarē; šajā saistībā atzīst Eiropas GNSS aģentūras nozīmi un tās panākumus, vadot projektus saskaņā ar Septīto pamatprogrammu un programmu “Apvārsnis 2020”; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē centienus ieviest Galileo un Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienesta (EGNOS) pakalpojumus un lietojumprogrammas dzelzceļa nozarē; šajā saistībā atzīst Eiropas GNSS aģentūras nozīmi un tās panākumus, vadot projektus saskaņā ar Septīto pamatprogrammu un programmu “Apvārsnis 2020”;

Dzelzceļa apgādes nozares globālās konkurētspējas stiprināšana

| 39. | aicina Komisiju nodrošināt, lai turpmākajos tirdzniecības nolīgumos (tostarp pašlaik notiekošajās sarunās ar Japānu, Ķīnu un ASV) un spēkā esošo tirdzniecības nolīgumu pārskatīšanā tiek iekļauti īpaši noteikumi, kas ievērojami uzlabo Eiropas dzelzceļa apgādes nozares piekļuvi tirgum, jo īpaši attiecībā uz publisko iepirkumu, tostarp risinot problēmu par augstākām lokalizācijas prasībām un nodrošinot dzelzceļa apgādes nozarei savstarpēju piekļuvi ārvalstu tirgiem; aicina Komisiju nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus tirgus dalībniekiem Eiropā un ārpus tās; |
| --- | --- |

39.

aicina Komisiju nodrošināt, lai turpmākajos tirdzniecības nolīgumos (tostarp pašlaik notiekošajās sarunās ar Japānu, Ķīnu un ASV) un spēkā esošo tirdzniecības nolīgumu pārskatīšanā tiek iekļauti īpaši noteikumi, kas ievērojami uzlabo Eiropas dzelzceļa apgādes nozares piekļuvi tirgum, jo īpaši attiecībā uz publisko iepirkumu, tostarp risinot problēmu par augstākām lokalizācijas prasībām un nodrošinot dzelzceļa apgādes nozarei savstarpēju piekļuvi ārvalstu tirgiem; aicina Komisiju nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus tirgus dalībniekiem Eiropā un ārpus tās;

| 40. | aicina Komisiju nodrošināt, ka ES tirdzniecības politika ir labāk saskaņota ar rūpniecības politiku, lai tirdzniecības politikā tiktu ņemtas vērā Eiropas rūpniecības nozares vajadzības un jaunās paaudzes tirdzniecības nolīgumi neradītu jaunus ražošanas pārcelšanas gadījumus un turpmāku deindustrializāciju Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju nodrošināt, ka ES tirdzniecības politika ir labāk saskaņota ar rūpniecības politiku, lai tirdzniecības politikā tiktu ņemtas vērā Eiropas rūpniecības nozares vajadzības un jaunās paaudzes tirdzniecības nolīgumi neradītu jaunus ražošanas pārcelšanas gadījumus un turpmāku deindustrializāciju Eiropas Savienībā;

| 41. | prasa Komisijai apņēmīgi strādāt, lai atceltu lielākos ar tarifiem nesaistītus tirdzniecības šķēršļus, kas kavē Eiropas dzelzceļa nozares piekļuvi ārvalstu tirgiem, tostarp šķēršļus ieguldījumiem (jo īpaši pienākumus, kas saistīti ar kopuzņēmumiem) un diskrimināciju vai pārredzamības trūkumu valsts iepirkuma procedūrās (jo īpaši aizvien apgrūtinošākās vietējā satura prasības); |
| --- | --- |

41.

prasa Komisijai apņēmīgi strādāt, lai atceltu lielākos ar tarifiem nesaistītus tirdzniecības šķēršļus, kas kavē Eiropas dzelzceļa nozares piekļuvi ārvalstu tirgiem, tostarp šķēršļus ieguldījumiem (jo īpaši pienākumus, kas saistīti ar kopuzņēmumiem) un diskrimināciju vai pārredzamības trūkumu valsts iepirkuma procedūrās (jo īpaši aizvien apgrūtinošākās vietējā satura prasības);

| 42. | uzsver, ka sarunām par starptautisko publisko iepirkuma instrumentu un to regulu pārskatīšanai, kurās paredzēti tirdzniecības aizsardzības instrumenti, ir liela nozīme Eiropas dzelzceļa apgādes nozarē un ietekme uz to, un aicina Padomi un Komisiju to ņemt vērā un strādāt ciešā sadarbībā ar Eiropas Parlamentu, lai drīz panāktu vienošanos par šiem instrumentiem; aicina Komisiju ņemt vērā iespējamo ietekmi uz tirdzniecības aizsardzības instrumentu darbību un Eiropas dzelzceļa apgādes nozares konkurētspēju, ja tirgus ekonomikas statuss tiek atzīts valsts pārvaldītai vai citai ārpustirgus ekonomikai; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka sarunām par starptautisko publisko iepirkuma instrumentu un to regulu pārskatīšanai, kurās paredzēti tirdzniecības aizsardzības instrumenti, ir liela nozīme Eiropas dzelzceļa apgādes nozarē un ietekme uz to, un aicina Padomi un Komisiju to ņemt vērā un strādāt ciešā sadarbībā ar Eiropas Parlamentu, lai drīz panāktu vienošanos par šiem instrumentiem; aicina Komisiju ņemt vērā iespējamo ietekmi uz tirdzniecības aizsardzības instrumentu darbību un Eiropas dzelzceļa apgādes nozares konkurētspēju, ja tirgus ekonomikas statuss tiek atzīts valsts pārvaldītai vai citai ārpustirgus ekonomikai;

| 43. | aicina Komisiju izstrādāt vienotu ES tirdzniecības stratēģiju, kas nodrošina atbilstību savstarpīguma principam, jo īpaši attiecībā uz Japānu, Ķīnu un ASV, un atbalstu turpmākai dzelzceļa apgādes nozares, jo īpaši MVU, internacionalizācijai, tostarp starptautiskā līmenī popularizējot Eiropas standartus un tehnoloģijas, piemēram, ERTMS, un apsverot to, kā labāk aizsargāt Eiropas dzelzceļa apgādes nozares intelektuālā īpašuma tiesības (IĪT) (piemēram, plašāk veicinot IĪT palīdzības dienestu); |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju izstrādāt vienotu ES tirdzniecības stratēģiju, kas nodrošina atbilstību savstarpīguma principam, jo īpaši attiecībā uz Japānu, Ķīnu un ASV, un atbalstu turpmākai dzelzceļa apgādes nozares, jo īpaši MVU, internacionalizācijai, tostarp starptautiskā līmenī popularizējot Eiropas standartus un tehnoloģijas, piemēram, ERTMS, un apsverot to, kā labāk aizsargāt Eiropas dzelzceļa apgādes nozares intelektuālā īpašuma tiesības (IĪT) (piemēram, plašāk veicinot IĪT palīdzības dienestu);

| 44. | aicina Komisiju palīdzēt novērst visus tarifu un ar tarifiem nesaistītus tirdzniecības šķēršļus, vienkāršot uzņēmējdarbības procedūras dzelzceļa apgādes nozares mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un nodrošināt, ka pakāpeniski samazinās visas ierobežojošās uzņēmējdarbības prakses trešo valstu tirgos; aicina Komisiju rīkoties, lai atvieglotu darba vīzu izsniegšanu Eiropas MVU darbiniekiem, kuri norīkoti pagaidu darbā trešās valstīs, lai tādējādi samazinātu uzņēmējdarbības darījumus, kas jāveic MVU; |
| --- | --- |

44.

aicina Komisiju palīdzēt novērst visus tarifu un ar tarifiem nesaistītus tirdzniecības šķēršļus, vienkāršot uzņēmējdarbības procedūras dzelzceļa apgādes nozares mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un nodrošināt, ka pakāpeniski samazinās visas ierobežojošās uzņēmējdarbības prakses trešo valstu tirgos; aicina Komisiju rīkoties, lai atvieglotu darba vīzu izsniegšanu Eiropas MVU darbiniekiem, kuri norīkoti pagaidu darbā trešās valstīs, lai tādējādi samazinātu uzņēmējdarbības darījumus, kas jāveic MVU;

| 45. | norāda, ka vairākas trešās valstis pašlaik rada nepieņemamus tirdzniecības kropļojumus, pārmērīgi atbalstot savas valsts eksportētājus ar finansiāliem nosacījumiem, kas paredzēti potenciālajiem klientiem; aicina šajā sakarā Komisiju pārliecināt Ķīnas valdību parakstīt ESAO Nolīgumu par valsts atbalstītiem eksporta kredītiem un tā īpašo nodaļu par dzelzceļa infrastruktūru; vienlaikus aicina Komisiju pastiprināt centienus izstrādāt jaunas pasaules līmeņa pamatnostādnes par eksporta kredītiem, darbojoties Starptautiskajā darba grupā par eksporta kredītiem (IWG); |
| --- | --- |

45.

norāda, ka vairākas trešās valstis pašlaik rada nepieņemamus tirdzniecības kropļojumus, pārmērīgi atbalstot savas valsts eksportētājus ar finansiāliem nosacījumiem, kas paredzēti potenciālajiem klientiem; aicina šajā sakarā Komisiju pārliecināt Ķīnas valdību parakstīt ESAO Nolīgumu par valsts atbalstītiem eksporta kredītiem un tā īpašo nodaļu par dzelzceļa infrastruktūru; vienlaikus aicina Komisiju pastiprināt centienus izstrādāt jaunas pasaules līmeņa pamatnostādnes par eksporta kredītiem, darbojoties Starptautiskajā darba grupā par eksporta kredītiem (IWG);

Labāks stratēģiski politiskais atbalsts nozarei

| 46. | aicina Komisiju publicēt paziņojumu par saskaņotu ES rūpniecības politikas stratēģiju, kuras mērķis ir Eiropas reindustrializācija un kuras pamatā inter alia ir ilgtspēja un enerģijas un resursu efektivitāte; aicina Komisiju šajā dokumentā izklāstīt savu stratēģiju par nozīmīgām rūpniecības nozarēm, tostarp par dzelzceļa apgādes nozari; uzskata, ka ir svarīgi tajā iekļaut idejas par to, kā saglabāt augsta līmeņa vertikālo ražošanu Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

46.

aicina Komisiju publicēt paziņojumu par saskaņotu ES rūpniecības politikas stratēģiju, kuras mērķis ir Eiropas reindustrializācija un kuras pamatā inter alia ir ilgtspēja un enerģijas un resursu efektivitāte; aicina Komisiju šajā dokumentā izklāstīt savu stratēģiju par nozīmīgām rūpniecības nozarēm, tostarp par dzelzceļa apgādes nozari; uzskata, ka ir svarīgi tajā iekļaut idejas par to, kā saglabāt augsta līmeņa vertikālo ražošanu Eiropas Savienībā;

| 47. | aicina Komisiju organizēt augsta līmeņa rūpniecības dialogu par dzelzceļa apgādes nozari, piedaloties attiecīgajiem komisāriem, Eiropas Parlamenta deputātiem, Padomei, dalībvalstīm, dzelzceļa nozarei, arodbiedrībām, pētniecības institūtiem, Eiropas Dzelzceļa aģentūrai un Eiropas standartizācijas organizācijām; norāda, ka regulārs dialogs dzelzceļa apgādes nozarē ļautu īstenot strukturētas Eiropas līmeņa debates par horizontālajām nozares problēmām un ES politikas ietekmi uz dzelzceļa apgādes nozares konkurētspēju; |
| --- | --- |

47.

aicina Komisiju organizēt augsta līmeņa rūpniecības dialogu par dzelzceļa apgādes nozari, piedaloties attiecīgajiem komisāriem, Eiropas Parlamenta deputātiem, Padomei, dalībvalstīm, dzelzceļa nozarei, arodbiedrībām, pētniecības institūtiem, Eiropas Dzelzceļa aģentūrai un Eiropas standartizācijas organizācijām; norāda, ka regulārs dialogs dzelzceļa apgādes nozarē ļautu īstenot strukturētas Eiropas līmeņa debates par horizontālajām nozares problēmām un ES politikas ietekmi uz dzelzceļa apgādes nozares konkurētspēju;

| 48. | aicina Komisiju nodrošināt, ka politika, kas ietekmē ES dzelzceļa apgādes nozares konkurētspēju, ir rezultāts efektīvai saziņai un koordinācijai starp dažādu iesaistīto politikas jomu pārvaldības institūcijām; |
| --- | --- |

48.

aicina Komisiju nodrošināt, ka politika, kas ietekmē ES dzelzceļa apgādes nozares konkurētspēju, ir rezultāts efektīvai saziņai un koordinācijai starp dažādu iesaistīto politikas jomu pārvaldības institūcijām;

| 49. | uzskata, ka ir nepieciešams Padomes politiskais atbalsts, lai nostiprinātu un attīstītu Eiropas dzelzceļa apgādes nozari; tādēļ aicina Konkurētspējas padomi jautājumu par Eiropas dzelzceļa apgādes nozari konkrēti iekļaut savā darba kārtībā; |
| --- | --- |

49.

uzskata, ka ir nepieciešams Padomes politiskais atbalsts, lai nostiprinātu un attīstītu Eiropas dzelzceļa apgādes nozari; tādēļ aicina Konkurētspējas padomi jautājumu par Eiropas dzelzceļa apgādes nozari konkrēti iekļaut savā darba kārtībā;

o

o o

| 50. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

50.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0219.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2016. gada 7. jūnija

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/147 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/147

---

P8_TA(2016)0238

Tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršana — PVO Vispārējās konvencijas protokols ***

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijas par tabakas kontroli Protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu, izņemot tā noteikumus, kuri ir Līguma par Eiropas Savienības darbību Trešās daļas V sadaļas darbības jomā (14384/2015 – C8-0118/2016 – 2015/0101(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 086/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (14384/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (14384/2015),

| — | ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas Vispārējās konvencijas par tabakas kontroli projektu Protokolam par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu (15044/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas Vispārējās konvencijas par tabakas kontroli projektu Protokolam par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu (15044/2013),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 33., 113., 114., 207. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta otro daļu (C8-0118/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 33., 113., 114., 207. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta otro daļu (C8-0118/2016),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0154/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0154/2016),

| 1. | sniedz piekrišanu protokola slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu protokola slēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Pasaules Veselības organizācijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Pasaules Veselības organizācijai.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/148 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/148

---

P8_TA(2016)0239

Vienotas tehniskās prasības riteņu transportlīdzekļiem — ANO/EEK nolīgums ***

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu 3. pārstrādāto redakciju ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada nolīgums”) (13954/2015 – C8-0112/2016 – 2015/0249(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 086/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (13954/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (13954/2015),

| — | ņemot vērā 3. pārstrādāto redakciju ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada nolīgums”) (13954/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 3. pārstrādāto redakciju ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada nolīgums”) (13954/2015),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0112/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0112/2016),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0185/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0185/2016),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī ANO Eiropas Ekonomikas komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī ANO Eiropas Ekonomikas komisijai.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/149 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/149

---

P8_TA(2016)0240

Tirdzniecības nolīgums starp ES, Kolumbiju un Peru (Horvātijas pievienošanās ES) ***

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu papildprotokolu Tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (12594/2014 – C8-0180/2015 – 2014/0234(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 086/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12594/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12594/2014),

| — | ņemot vērā papildprotokolu Tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (12595/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā papildprotokolu Tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (12595/2014),

| — | ņemot vērā Padomes lūgumu dot piekrišanu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) un v) apakšpunktu (C8-0180/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lūgumu dot piekrišanu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) un v) apakšpunktu (C8-0180/2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0155/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0155/2016),

| 1. | sniedz piekrišanu papildprotokola noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu papildprotokola noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu, Kolumbijas Republikas un Peru Republikas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu, Kolumbijas Republikas un Peru Republikas valdībām un parlamentiem.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/150 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/150

---

P8_TA(2016)0241

Ciešāka sadarbība starptautisku pāru mantisko attiecību jomā ***

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam, ar ko atļauj ciešāku sadarbību attiecībā uz jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem un nolēmumu atzīšanu un izpildi starptautisku pāru mantisko attiecību jomā, aptverot gan laulāto mantiskās attiecības, gan reģistrētu partnerattiecību mantiskās sekas (08112/2016 – C8-0184/2016 – 2016/0061(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 086/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (08112/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (08112/2016),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 329. panta 1. punktu (C8-0184/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 329. panta 1. punktu (C8-0184/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 20. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību 326. un 327. pantā paredzētos nosacījumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 20. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību 326. un 327. pantā paredzētos nosacījumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 85. pantu un 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 85. pantu un 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ieteikumu (A8-0192/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ieteikumu (A8-0192/2016),

| 1. | sniedz piekrišanu tādam Padomes lēmuma projektam, ar ko atļauj ciešāku sadarbību attiecībā uz jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem un nolēmumu atzīšanu un izpildi starptautisku pāru mantisko attiecību jomā, aptverot gan laulāto mantiskās attiecības, gan reģistrētu partnerattiecību mantiskās sekas; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu tādam Padomes lēmuma projektam, ar ko atļauj ciešāku sadarbību attiecībā uz jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem un nolēmumu atzīšanu un izpildi starptautisku pāru mantisko attiecību jomā, aptverot gan laulāto mantiskās attiecības, gan reģistrētu partnerattiecību mantiskās sekas;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/151 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/151

---

P8_TA(2016)0242

PVO Vispārējās konvencijas Protokols par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu (tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās) ***

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijas par tabakas kontroli Protokolu par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu attiecībā uz tā noteikumiem par pienākumiem, kas saistīti ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un noziedzīgu nodarījumu definēšanu (14387/2015 – C8-0119/2016 – 2015/0100(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 086/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (14387/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (14387/2015),

| — | ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas Vispārējās konvencijas par tabakas kontroli projektu Protokolam par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu (15044/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas Vispārējās konvencijas par tabakas kontroli projektu Protokolam par tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības novēršanu (15044/2013),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 1. punktu, 83. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0119/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 1. punktu, 83. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0119/2016),

| — | ņemot vērā 2016. gada 9. marta normatīvo rezolūciju par Tabakas nolīgumu (PMI nolīgums) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 9. marta normatīvo rezolūciju par Tabakas nolīgumu (PMI nolīgums) (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu un Budžeta kontroles komitejas atzinumu (A8-0198/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu un Budžeta kontroles komitejas atzinumu (A8-0198/2016),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Policijas birojam (Europol), Eiropas Savienības Aģentūrai tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust) un Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF). |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Policijas birojam (Europol), Eiropas Savienības Aģentūrai tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust) un Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF).

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0082.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/152 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/152

---

P8_TA(2016)0243

Finanšu instrumentu tirgi ***I

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz konkrētiem datumiem groza Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem (COM(2016)0056 – C8-0026/2016 – 2016/0033(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 086/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0056), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0056),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 53. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0026/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 53. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0026/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās Bankas 2016. gada 29. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās Bankas 2016. gada 29. aprīļa atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 26. maija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 26. maija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 18. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 18. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0126/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0126/2016),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Oficiālājā Vēstnesī vēl nav publicēts.

(2)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P8_TC1-COD(2016)0033

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 7. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/..., ar ko groza Direktīvu 2014/65/ES par finanšu instrumentu tirgiem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2016/1034.)

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/153 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/153

---

P8_TA(2016)0244

Finanšu instrumentu tirgi, ļaunprātīga tirgus izmantošana un vērtspapīru norēķini ***I

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz konkrētiem datumiem groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (COM(2016)0057 – C8-0027/2016 – 2016/0034(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 086/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0057), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0057),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0027/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0027/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās Bankas 2016. gada 29. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās Bankas 2016. gada 29. aprīļa atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 26. maija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 26. maija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 18. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 18. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0125/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0125/2016),

| 1. | pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Oficiālājā Vēstnesī vēl nav publicēts.

(2)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P8_TC1-COD(2016)0034

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 7. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem, Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un Regulu (ES) Nr. 909/2014 par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2016/1033.)

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/154 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/154

---

P8_TA(2016)0245

Revīzijas palātas locekļa iecelšana — Rimantas Šadžius

Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija lēmums par priekšlikumu iecelt Rimantas Šadžius par Revīzijas palātas locekli (C8-0126/2016 – 2016/0805(NLE))

(Apspriešanās)

(2018/C 086/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0126/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0126/2016),

| — | ņemot vērā Reglamenta 121. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 121. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0183/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0183/2016),

| A. | tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības;

| B. | tā kā Budžeta kontroles komiteja 2016. gada 23. maija sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu, |
| --- | --- |

B.

tā kā Budžeta kontroles komiteja 2016. gada 23. maija sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu,

| 1. | apstiprina Padomes priekšlikumu iecelt Rimantas Šadžius par Revīzijas palātas locekli; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes priekšlikumu iecelt Rimantas Šadžius par Revīzijas palātas locekli;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm.

---

Trešdiena, 2016. gada 8. jūnija

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/155 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/155

---

P8_TA(2016)0253

Izmeklēšanas komitejas izveide, kuras uzdevums ir pārbaudīt apgalvojumus par iespējamiem pārkāpumiem un administratīvām kļūmēm Savienības tiesību aktu piemērošanā attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, šīs komitejas kompetence, skaitlisko sastāvs un pilnvaru termņš

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija lēmums par Izmeklēšanas komitejas izveidi, kuras uzdevums ir pārbaudīt apgalvojumus par iespējamiem pārkāpumiem un administratīvām kļūmēm Savienības tiesību aktu piemērošanā attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, šīs komitejas kompetenci, skaitlisko sastāvu un pilnvaru termiņu (2016/2726(RSO))

(2018/C 086/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 337 deputātu iesniegto pieprasījumu izveidot izmeklēšanas komiteju, kuras uzdevums ir pārbaudīt apgalvojumus par iespējamiem pārkāpumiem un administratīvām kļūmēm Savienības tiesību aktu piemērošanā attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 337 deputātu iesniegto pieprasījumu izveidot izmeklēšanas komiteju, kuras uzdevums ir pārbaudīt apgalvojumus par iespējamiem pārkāpumiem un administratīvām kļūmēm Savienības tiesību aktu piemērošanā attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu,

| — | ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 226. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 226. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmumu 95/167/EK, Euratom, EOTK par sīki izstrādātiem Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanas noteikumiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmumu 95/167/EK, Euratom, EOTK par sīki izstrādātiem Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanas noteikumiem (1),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 325. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 325. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīvu 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīvu 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 20. maija Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 20. maija Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 9. decembra Direktīvu 2014/107/ES, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 9. decembra Direktīvu 2014/107/ES, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Direktīvu 2014/91/ES, ar ko groza Direktīvu 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) attiecībā uz depozitārija funkcijām, atlīdzības politikas nostādnēm un sankcijām (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 23. jūlija Direktīvu 2014/91/ES, ar ko groza Direktīvu 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) attiecībā uz depozitārija funkcijām, atlīdzības politikas nostādnēm un sankcijām (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvu 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvu 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 19. decembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 231/2013, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/61/ES attiecībā uz atbrīvojumiem, vispārējiem darbības nosacījumiem, depozitārijiem, saistību īpatsvaru, pārskatāmību un uzraudzību (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 19. decembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 231/2013, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/61/ES attiecībā uz atbrīvojumiem, vispārējiem darbības nosacījumiem, depozitārijiem, saistību īpatsvaru, pārskatāmību un uzraudzību (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Direktīvu 2006/43/EK, ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas, groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK un Padomes Direktīvu 83/349/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 84/253/EEK (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija Direktīvu 2006/43/EK, ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas, groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK un Padomes Direktīvu 83/349/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 84/253/EEK (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 537/2014 par īpašām prasībām attiecībā uz obligātajām revīzijām sabiedriskas nozīmes struktūrās un ar ko atceļ Komisijas Lēmumu 2005/909/EK (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 537/2014 par īpašām prasībām attiecībā uz obligātajām revīzijām sabiedriskas nozīmes struktūrās un ar ko atceļ Komisijas Lēmumu 2005/909/EK (12),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Direktīvu 2014/56/ES, ar kuru groza Direktīvu 2006/43/EK, ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Direktīvu 2014/56/ES, ar kuru groza Direktīvu 2006/43/EK, ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas (13),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/34/ES par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/34/ES par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (14),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 13. jūnija Direktīvu 2012/17/ES, ar ko Padomes Direktīvu 89/666/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/56/EK un 2009/101/EK groza attiecībā uz centrālo reģistru, komercreģistru un uzņēmumu reģistru savstarpējo savienojamību (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 13. jūnija Direktīvu 2012/17/ES, ar ko Padomes Direktīvu 89/666/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/56/EK un 2009/101/EK groza attiecībā uz centrālo reģistru, komercreģistru un uzņēmumu reģistru savstarpējo savienojamību (15),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 6. decembra Ieteikumu 2012/771/ES par pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot minimālos labas pārvaldības standartus nodokļu lietās (16) un Komisijas 2012. gada 6. decembra Ieteikumu 2012/772/ES par agresīvu nodokļu plānošanu (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 6. decembra Ieteikumu 2012/771/ES par pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot minimālos labas pārvaldības standartus nodokļu lietās (16) un Komisijas 2012. gada 6. decembra Ieteikumu 2012/772/ES par agresīvu nodokļu plānošanu (17),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 28. janvāra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par ārējo stratēģiju faktiskai nodokļu uzlikšanai (COM(2016)0024), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 28. janvāra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par ārējo stratēģiju faktiskai nodokļu uzlikšanai (COM(2016)0024),

| — | ņemot vērā Reglamenta 198. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 198. pantu,

| 1. | nolemj izveidot izmeklēšanas komiteju, kuras uzdevums ir pārbaudīt apgalvojumus par iespējamiem pārkāpumiem un administratīvām kļūmēm Savienības tiesību aktu piemērošanā attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

1.

nolemj izveidot izmeklēšanas komiteju, kuras uzdevums ir pārbaudīt apgalvojumus par iespējamiem pārkāpumiem un administratīvām kļūmēm Savienības tiesību aktu piemērošanā attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas;

| 2. | nolemj izmeklēšanas komitejai uzticēt šādus uzdevumus:






  — | izmeklēt apgalvojumus par to, ka Komisija nav īstenojusi un dalībvalstis nav ieviesušas un efektīvi īstenojušas Direktīvu 2005/60/EK, ņemot vērā pienākumu savlaicīgi un efektīvi īstenot Direktīvu (ES) 2015/849; |
| --- | --- | --- |

2.

nolemj izmeklēšanas komitejai uzticēt šādus uzdevumus:

—

izmeklēt apgalvojumus par to, ka Komisija nav īstenojusi un dalībvalstis nav ieviesušas un efektīvi īstenojušas Direktīvu 2005/60/EK, ņemot vērā pienākumu savlaicīgi un efektīvi īstenot Direktīvu (ES) 2015/849;

| — | izmeklēt apgalvojumus par to, ka dalībvalstu iestādes nav piemērojušas administratīvus sodus un citus administratīvus pasākumus iestādēm, par kurām ir konstatēts, ka tās ir atbildīgas par nopietnu tādu valsts noteikumu pārkāpumu, kas pieņemti atbilstīgi Direktīvai 2005/60/EK, kā to prasa Direktīva 2013/36/ES; |
| --- | --- |

—

izmeklēt apgalvojumus par to, ka dalībvalstu iestādes nav piemērojušas administratīvus sodus un citus administratīvus pasākumus iestādēm, par kurām ir konstatēts, ka tās ir atbildīgas par nopietnu tādu valsts noteikumu pārkāpumu, kas pieņemti atbilstīgi Direktīvai 2005/60/EK, kā to prasa Direktīva 2013/36/ES;

| — | izmeklēt apgalvojumus par to, ka Komisija nav īstenojusi un dalībvalstu iestādes nav efektīvi piemērojušas Direktīvu 2011/16/ES, jo īpaši tās 9. panta 1. punktu par nodokļu informācijas spontānu paziņošanu citai dalībvalstij gadījumos, ja ir pamats uzskatīt, ka varētu rasties nodokļu zudums, ņemot vērā pienākumu savlaicīgi un efektīvi īstenot un ieviest Direktīvu 2014/107/ES; šim nolūkam un lai veiktu izmeklēšanu par citiem juridiskajiem pamatiem saistībā ar apgalvojumiem par minētajiem pārkāpumiem vai administratīvajām kļūmēm, izmantot piekļuvi visiem attiecīgajiem dokumentiem, tostarp visiem attiecīgajiem Rīcības kodeksa jautājumu grupas dokumentiem, kurus saņēmušas TAXE 1 un TAXE 2 īpašās komitejas; |
| --- | --- |

—

izmeklēt apgalvojumus par to, ka Komisija nav īstenojusi un dalībvalstu iestādes nav efektīvi piemērojušas Direktīvu 2011/16/ES, jo īpaši tās 9. panta 1. punktu par nodokļu informācijas spontānu paziņošanu citai dalībvalstij gadījumos, ja ir pamats uzskatīt, ka varētu rasties nodokļu zudums, ņemot vērā pienākumu savlaicīgi un efektīvi īstenot un ieviest Direktīvu 2014/107/ES; šim nolūkam un lai veiktu izmeklēšanu par citiem juridiskajiem pamatiem saistībā ar apgalvojumiem par minētajiem pārkāpumiem vai administratīvajām kļūmēm, izmantot piekļuvi visiem attiecīgajiem dokumentiem, tostarp visiem attiecīgajiem Rīcības kodeksa jautājumu grupas dokumentiem, kurus saņēmušas TAXE 1 un TAXE 2 īpašās komitejas;

| — | izmeklēt apgalvojumus par to, ka dalībvalstis nav īstenojušas Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu, ciktāl tie attiecas uz šajā lēmumā paredzēto izmeklēšanas jomu; |
| --- | --- |

—

izmeklēt apgalvojumus par to, ka dalībvalstis nav īstenojušas Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu, ciktāl tie attiecas uz šajā lēmumā paredzēto izmeklēšanas jomu;

| — | izmeklēt apgalvojumus par to, ka Komisija nav īstenojusi un dalībvalstis nav piemērojušas un īstenojušas Direktīvu 2014/91/ES; |
| --- | --- |

—

izmeklēt apgalvojumus par to, ka Komisija nav īstenojusi un dalībvalstis nav piemērojušas un īstenojušas Direktīvu 2014/91/ES;

| — | izmeklēt apgalvojumus par to, ka Komisija nav īstenojusi un dalībvalstis nav piemērojušas un īstenojušas Direktīvu 2011/61/ES un Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 231/2013; |
| --- | --- |

—

izmeklēt apgalvojumus par to, ka Komisija nav īstenojusi un dalībvalstis nav piemērojušas un īstenojušas Direktīvu 2011/61/ES un Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 231/2013;

| — | izmeklēt apgalvojumus par to, ka Komisija nav īstenojusi un dalībvalstis nav piemērojušas un īstenojušas Direktīvu 2009/138/EK; |
| --- | --- |

—

izmeklēt apgalvojumus par to, ka Komisija nav īstenojusi un dalībvalstis nav piemērojušas un īstenojušas Direktīvu 2009/138/EK;

| — | izmeklēt apgalvojumus par to, ka Komisija nav īstenojusi un dalībvalstis nav piemērojušas un īstenojušas Direktīvu 2006/43/EK, ņemot vērā pienākumu savlaicīgi un efektīvi īstenot Regulu (ES) Nr. 537/2014 un Direktīvu 2014/56/ES; |
| --- | --- |

—

izmeklēt apgalvojumus par to, ka Komisija nav īstenojusi un dalībvalstis nav piemērojušas un īstenojušas Direktīvu 2006/43/EK, ņemot vērā pienākumu savlaicīgi un efektīvi īstenot Regulu (ES) Nr. 537/2014 un Direktīvu 2014/56/ES;

| — | izmeklēt apgalvojumus par to, ka dalībvalstis nav transponējušas Direktīvu 2013/34/ES; |
| --- | --- |

—

izmeklēt apgalvojumus par to, ka dalībvalstis nav transponējušas Direktīvu 2013/34/ES;

| — | izmeklēt apgalvojumus par to, ka Komisija nav īstenojusi un dalībvalstis nav piemērojušas un efektīvi īstenojušas Direktīvu 2012/17/ES; |
| --- | --- |

—

izmeklēt apgalvojumus par to, ka Komisija nav īstenojusi un dalībvalstis nav piemērojušas un efektīvi īstenojušas Direktīvu 2012/17/ES;

| — | izmeklēt Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktā paredzētā lojālas sadarbības principa iespējamos pārkāpumus, ko pieļāvusi jebkura dalībvalsts un ar tām saistītās un atkarīgās teritorijas, ciktāl tas attiecas uz šajā lēmumā paredzētās izmeklēšanas jomu; šajā nolūkā īpaši izvērtēt, vai šāds pārkāpums var rasties no tā, ka, iespējams, nav veikti attiecīgi pasākumi, lai novērstu gan tādu instrumentu izmantošanu, kas to galīgajiem īpašniekiem un labuma guvējiem ļauj slēpties no finanšu iestādēm, gan arī tādu citu starpnieku, juristu, trasta un uzņēmumu pakalpojumu sniedzēju darbību vai jebkādu citu instrumentu un starpnieku izmantošanu, kas ļauj atvieglot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, kā arī izvairīties no nodokļu maksāšanas un apiet nodokļus citās dalībvalstīs (tajā skaitā izpētīt arī trasta uzņēmumu, viena īpašnieka sabiedrību ar ierobežotu atbildību un virtuālo valūtu lomu), vienlaikus ņemot vērā arī pašlaik dalībvalstu līmenī īstenojamās darba programmas, kuru mērķis ir risināt šos jautājumus un mazināt to ietekmi; |
| --- | --- |

—

izmeklēt Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktā paredzētā lojālas sadarbības principa iespējamos pārkāpumus, ko pieļāvusi jebkura dalībvalsts un ar tām saistītās un atkarīgās teritorijas, ciktāl tas attiecas uz šajā lēmumā paredzētās izmeklēšanas jomu; šajā nolūkā īpaši izvērtēt, vai šāds pārkāpums var rasties no tā, ka, iespējams, nav veikti attiecīgi pasākumi, lai novērstu gan tādu instrumentu izmantošanu, kas to galīgajiem īpašniekiem un labuma guvējiem ļauj slēpties no finanšu iestādēm, gan arī tādu citu starpnieku, juristu, trasta un uzņēmumu pakalpojumu sniedzēju darbību vai jebkādu citu instrumentu un starpnieku izmantošanu, kas ļauj atvieglot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, kā arī izvairīties no nodokļu maksāšanas un apiet nodokļus citās dalībvalstīs (tajā skaitā izpētīt arī trasta uzņēmumu, viena īpašnieka sabiedrību ar ierobežotu atbildību un virtuālo valūtu lomu), vienlaikus ņemot vērā arī pašlaik dalībvalstu līmenī īstenojamās darba programmas, kuru mērķis ir risināt šos jautājumus un mazināt to ietekmi;

| — | sniegt jebkādus ieteikumus, ko tā uzskata par nepieciešamiem šajā jautājumā, tostarp par to, kā dalībvalstīs tiek īstenoti minētie Komisijas 2012. gada 6. decembra ieteikumi par pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot minimālos labas pārvaldības standartus nodokļu lietās un par agresīvu nodokļu plānošanu, kā arī novērtēt gan jaunākās tendences attiecībā uz Komisijas ārējo stratēģiju faktiskai nodokļu uzlikšanai, gan saikni starp Savienības un dalībvalstu tiesisko regulējumu un trešo valstu nodokļu sistēmām (piemēram, nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas nolīgumi un informācijas apmaiņas nolīgumi, brīvās tirdzniecības nolīgumi), gan arī centienus starptautiskā līmenī (Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija, G20, Finanšu darījumu darba grupa un Apvienoto Nāciju Organizācija) veicināt faktisko īpašumtiesību pārredzamību; |
| --- | --- |

—

sniegt jebkādus ieteikumus, ko tā uzskata par nepieciešamiem šajā jautājumā, tostarp par to, kā dalībvalstīs tiek īstenoti minētie Komisijas 2012. gada 6. decembra ieteikumi par pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot minimālos labas pārvaldības standartus nodokļu lietās un par agresīvu nodokļu plānošanu, kā arī novērtēt gan jaunākās tendences attiecībā uz Komisijas ārējo stratēģiju faktiskai nodokļu uzlikšanai, gan saikni starp Savienības un dalībvalstu tiesisko regulējumu un trešo valstu nodokļu sistēmām (piemēram, nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanas nolīgumi un informācijas apmaiņas nolīgumi, brīvās tirdzniecības nolīgumi), gan arī centienus starptautiskā līmenī (Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija, G20, Finanšu darījumu darba grupa un Apvienoto Nāciju Organizācija) veicināt faktisko īpašumtiesību pārredzamību;

| 3. | nolemj, ka izmeklēšanas komiteja 12 mēnešu laikā pēc šā lēmuma pieņemšanas iesniedz galīgo ziņojumu; |
| --- | --- |

3.

nolemj, ka izmeklēšanas komiteja 12 mēnešu laikā pēc šā lēmuma pieņemšanas iesniedz galīgo ziņojumu;

| 4. | nolemj, ka izmeklēšanas komitejai savā darbā būtu jāņem vērā visas svarīgākās norises tās kompetences jomā, kas radīsies komitejas darbības laikā; |
| --- | --- |

4.

nolemj, ka izmeklēšanas komitejai savā darbā būtu jāņem vērā visas svarīgākās norises tās kompetences jomā, kas radīsies komitejas darbības laikā;

| 5. | nolemj, ka visi Izmeklēšanas komitejas un TAXE 2 īpašās komitejas izstrādātie ieteikumi būtu jāizskata attiecīgajās pastāvīgajās komitejās; |
| --- | --- |

5.

nolemj, ka visi Izmeklēšanas komitejas un TAXE 2 īpašās komitejas izstrādātie ieteikumi būtu jāizskata attiecīgajās pastāvīgajās komitejās;

| 6. | nolemj, ka izmeklēšanas komitejā būs 65 locekļi; |
| --- | --- |

6.

nolemj, ka izmeklēšanas komitejā būs 65 locekļi;

| 7. | uzdod priekšsēdētājam nodrošināt šā lēmuma publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

7.

uzdod priekšsēdētājam nodrošināt šā lēmuma publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

(1)  OV L 113, 19.5.1995., 1. lpp.

(2)  OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.

(3)  OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.

(4)  OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.

(5)  OV L 64, 11.3.2011., 1. lpp.

(6)  OV L 359, 16.12.2014., 1. lpp.

(7)  OV L 257, 28.8.2014., 186. lpp.

(8)  OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.

(9)  OV L 83, 22.3.2013., 1. lpp.

(10)  OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.

(11)  OV L 157, 9.6.2006., 87. lpp.

(12)  OV L 158, 27.5.2014., 77. lpp.

(13)  OV L 158, 27.5.2014., 196. lpp.

(14)  OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.

(15)  OV L 156, 16.6.2012., 1. lpp.

(16)  OV L 338, 12.12.2012., 37. lpp.

(17)  OV L 338, 12.12.2012., 41. lpp.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/159 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/159

---

P8_TA(2016)0254

ES un Palau nolīgums par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu ***

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Palau Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (12080/2015 – C8-0400/2015 – 2015/0193(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 086/30)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12080/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12080/2015),

| — | ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Palau Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (12077/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Palau Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (12077/2015),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0400/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0400/2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0177/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0177/2016),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Palau Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Palau Republikas valdībai un parlamentam.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/160 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/160

---

P8_TA(2016)0255

ES un Tongas nolīgums par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu ***

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Tongas Karalisti par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (12089/2015 – C8-0374/2015 – 2015/0196(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 086/31)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12089/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12089/2015),

| — | ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Tongas Karalisti par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (12087/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Tongas Karalisti par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (12087/2015),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0374/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0374/2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0179/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0179/2016),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Tongas Karalistes valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Tongas Karalistes valdībai un parlamentam.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/161 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/161

---

P8_TA(2016)0256

ES un Kolumbijas nolīgums par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu ***

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kolumbijas Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (12095/2015 – C8-0390/2015 – 2015/0201(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 086/32)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12095/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12095/2015),

| — | ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kolumbijas Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (12094/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kolumbijas Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (12094/2015),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0390/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0390/2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0178/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0178/2016),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Kolumbijas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Kolumbijas Republikas valdībai un parlamentam.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/162 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/162

---

P8_TA(2016)0257

Informācijas tehnoloģiju izstrādājumu tirdzniecības paplašināšana (ITN) ***

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu nolīgumu Deklarācijas par tirdzniecības paplašināšanu ar informācijas tehnoloģiju izstrādājumiem (ITN) veidā (06925/2016 – C8-0141/2016 – 2016/0067(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 086/33)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (06925/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (06925/2016),

| — | ņemot vērā 2015. gada 16. decembra PTO Ministru deklarāciju par tirdzniecības paplašināšanu ar informācijas tehnoloģiju izstrādājumiem (06926/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 16. decembra PTO Ministru deklarāciju par tirdzniecības paplašināšanu ar informācijas tehnoloģiju izstrādājumiem (06926/2016),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0141/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0141/2016),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0186/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A8-0186/2016),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Pasaules Tirdzniecības organizācijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Pasaules Tirdzniecības organizācijai.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/163 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/163

---

P8_TA(2016)0258

Kontroles pasākumu piemērošana vielai α-PVP *

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par kontroles pasākumu piemērošanu jaunajai psihoaktīvajai vielai 1-fenil-2-(1-pirolidīn-1-il)-pentān-1-ons (α-pirolidīnvalerofenons jeb α-PVP) (15386/2015 – C8-0115/2016 – 2015/0309(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

(2018/C 086/34)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (15386/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (15386/2015),

| — | ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un Protokola Nr. 36 par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0115/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un Protokola Nr. 36 par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0115/2016),

| — | ņemot vērā 2005. gada 10. maija Padomes Lēmumu 2005/387/TI par informācijas apmaiņu, riska novērtējumu un kontroli attiecībā uz jaunām psihoaktīvām vielām (1) un jo īpaši tā 8. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 10. maija Padomes Lēmumu 2005/387/TI par informācijas apmaiņu, riska novērtējumu un kontroli attiecībā uz jaunām psihoaktīvām vielām (1) un jo īpaši tā 8. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0175/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0175/2016),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes projektu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 127, 20.5.2005., 32. lpp.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/164 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/164

---

P8_TA(2016)0259

Starptautiskās konvencijas par bīstamām un kaitīgām vielām 2010. gada protokola ratificēšana un pievienošanās tam, ciktāl ir skarti aspekti, kas nav saistīti ar tiesu iestāžu sadarbību civillietās

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai dalībvalstis Eiropas Savienības interesēs ratificētu Starptautiskās konvencijas par atbildību un kaitējuma kompensāciju sakarā ar bīstamu un kaitīgu vielu pārvadāšanu pa jūru 2010. gada protokolu un pievienotos tam, izņemot attiecībā uz aspektiem, kas saistīti ar tiesu iestāžu sadarbību civillietās (13806/2015 – C8-0410/2015 – 2015/0135(NLE))

(2018/C 086/35)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (13806/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (13806/2015),

| — | ņemot vērā Padomes lūgumu sniegt piekrišanu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta a) un v) apakšpunktu (C8-0410/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lūgumu sniegt piekrišanu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta a) un v) apakšpunktu (C8-0410/2015),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Tiesas 2014. gada 14. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tiesas 2014. gada 14. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā 1996. gada Starptautisko konvenciju par atbildību un kaitējuma kompensāciju saistībā ar bīstamu un kaitīgu vielu pārvadāšanu pa jūru (1996. gada HNS konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1996. gada Starptautisko konvenciju par atbildību un kaitējuma kompensāciju saistībā ar bīstamu un kaitīgu vielu pārvadāšanu pa jūru (1996. gada HNS konvencija),

| — | ņemot vērā 1996. gada HNS konvencijas 2010. gada protokolu (2010. gada HNS konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1996. gada HNS konvencijas 2010. gada protokolu (2010. gada HNS konvencija),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2015)0304), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2015)0304),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 18. novembra Lēmumu 2002/971/EK, ar ko dalībvalstīm Kopienas interesēs atļauj ratificēt 1996. gada HNS konvenciju vai pievienoties tai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 18. novembra Lēmumu 2002/971/EK, ar ko dalībvalstīm Kopienas interesēs atļauj ratificēt 1996. gada HNS konvenciju vai pievienoties tai (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu (3) (Direktīvu par atbildību vides jomā jeb DAV), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu (3) (Direktīvu par atbildību vides jomā jeb DAV),

| — | ņemot vērā Pastāvīgo pārstāvju komitejas un Padomes 2015. gada 20. novembra un 8. decembra sanāksmes protokolā iekļauto Komisijas deklarāciju (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pastāvīgo pārstāvju komitejas un Padomes 2015. gada 20. novembra un 8. decembra sanāksmes protokolā iekļauto Komisijas deklarāciju (4),

| — | ņemot vērā kuģniecības nozares pārstāvju 2015. gada 18. septembra vēstuli, kurā dalībvalstis mudinātas iespējami drīz ratificēt 2010. gada HNS konvencijas 2010. gada protokolu vai pievienoties tam atbilstīgi Komisijas ierosinātajai pieejai (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kuģniecības nozares pārstāvju 2015. gada 18. septembra vēstuli, kurā dalībvalstis mudinātas iespējami drīz ratificēt 2010. gada HNS konvencijas 2010. gada protokolu vai pievienoties tam atbilstīgi Komisijas ierosinātajai pieejai (5),

| — | ņemot vērā 2014. gada 19. februāra galīgo ziņojumu “Study on ELD Effectiveness: scope and exceptions” (6) (Pētījums par DAV iedarbīgumu: darbības joma un izņēmumi), ko Eiropas Komisijas uzdevumā sagatavoja konsultāciju uzņēmums BIO Intelligence Service, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 19. februāra galīgo ziņojumu “Study on ELD Effectiveness: scope and exceptions” (6) (Pētījums par DAV iedarbīgumu: darbības joma un izņēmumi), ko Eiropas Komisijas uzdevumā sagatavoja konsultāciju uzņēmums BIO Intelligence Service,

| — | ņemot vērā Parlamenta Juridiskā dienesta 2016. gada 11. februāra piezīmi par iepriekšminētā priekšlikuma Padomes lēmumam juridisko pamatojumu (SJ-0066/16) un tam sekojošo Juridiskās komitejas 2016. gada 19. februārī pieņemto atzinumu vēstules veidā par minētā lēmuma priekšlikuma atbilstošo juridisko pamatu (7) un, kas pievienots ziņojuma A8-0191/2016 pielikumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta Juridiskā dienesta 2016. gada 11. februāra piezīmi par iepriekšminētā priekšlikuma Padomes lēmumam juridisko pamatojumu (SJ-0066/16) un tam sekojošo Juridiskās komitejas 2016. gada 19. februārī pieņemto atzinumu vēstules veidā par minētā lēmuma priekšlikuma atbilstošo juridisko pamatu (7) un, kas pievienots ziņojuma A8-0191/2016 pielikumā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas starpposma ziņojumu (A8-0191/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas starpposma ziņojumu (A8-0191/2016),

| A. | tā kā 2010. gada HNS konvencijas mērķis ir ar starptautiskā HNS fonda starpniecību nodrošināt atbilstīgu, ātru un efektīvu kompensāciju par zaudējumu vai kaitējumu personām, īpašumam un videi, kas radušies bīstamu un kaitīgu vielu jūras pārvadājumu rezultātā; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2010. gada HNS konvencijas mērķis ir ar starptautiskā HNS fonda starpniecību nodrošināt atbilstīgu, ātru un efektīvu kompensāciju par zaudējumu vai kaitējumu personām, īpašumam un videi, kas radušies bīstamu un kaitīgu vielu jūras pārvadājumu rezultātā;

| B. | tā kā līdz ar to minētās konvencijas mērķis, no vienas puses, ir paredzēt principu par to, ka maksā piesārņotājs, un principu, ka būtu jāveic preventīvi pasākumi gadījumā, ja var tikt nodarīts kaitējums videi, tāpēc uz to attiecas Savienības vides politika un vispārīgie ar vidi saistītie principi, bet no otras puses, tās mērķis ir reglamentēt kaitējumu, kas radies transportēšanas pa jūru rezultātā, kā arī novērst vai līdz minimumam samazināt šādu kaitējumu, tāpēc tā ir Savienības transporta politikas kompetences jomā; |
| --- | --- |

B.

tā kā līdz ar to minētās konvencijas mērķis, no vienas puses, ir paredzēt principu par to, ka maksā piesārņotājs, un principu, ka būtu jāveic preventīvi pasākumi gadījumā, ja var tikt nodarīts kaitējums videi, tāpēc uz to attiecas Savienības vides politika un vispārīgie ar vidi saistītie principi, bet no otras puses, tās mērķis ir reglamentēt kaitējumu, kas radies transportēšanas pa jūru rezultātā, kā arī novērst vai līdz minimumam samazināt šādu kaitējumu, tāpēc tā ir Savienības transporta politikas kompetences jomā;

| C. | tā kā atbilstoši Komisijas priekšlikumam (COM(2015)0304), noslēdzot 2010. gada HNS konvenciju, tā pārklātos ar Direktīvas par atbildību vides jomā noteikumu piemērošanas jomu; |
| --- | --- |

C.

tā kā atbilstoši Komisijas priekšlikumam (COM(2015)0304), noslēdzot 2010. gada HNS konvenciju, tā pārklātos ar Direktīvas par atbildību vides jomā noteikumu piemērošanas jomu;

| D. | tā kā 2010. gada HNS konvencija pārklājas ar Direktīvas par atbildību vides jomā piemērošanas jomu tiktāl, ciktāl tā attiecas uz vides kaitējumu, kas nodarīts konvencijas dalībvalsts jurisdikcijā esošai teritorijai un jūras ūdeņiem, kaitējumu no vides piesārņojuma, kas rodas konvencijas dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ) vai ekvivalentā apgabalā (līdz 200 jūras jūdzēm no bāzes līnijas) un uz preventīvajiem pasākumiem vietās, kur tos veic, lai novērstu vai līdz minimumam samazinātu šādu kaitējumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2010. gada HNS konvencija pārklājas ar Direktīvas par atbildību vides jomā piemērošanas jomu tiktāl, ciktāl tā attiecas uz vides kaitējumu, kas nodarīts konvencijas dalībvalsts jurisdikcijā esošai teritorijai un jūras ūdeņiem, kaitējumu no vides piesārņojuma, kas rodas konvencijas dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ) vai ekvivalentā apgabalā (līdz 200 jūras jūdzēm no bāzes līnijas) un uz preventīvajiem pasākumiem vietās, kur tos veic, lai novērstu vai līdz minimumam samazinātu šādu kaitējumu;

| E. | tā kā 2010. gada HNS konvencija paredz kuģa īpašnieka stingru atbildību par kaitējumiem, kas rodas no bīstamu un kaitīgu vielu pārvadāšanas pa jūru un uz ko attiecas konvencija, kā arī pienākumu iegādāties apdrošināšanu vai citu finansiālu nodrošinājumu, ar kuru segt viņa atbildību par kaitējumu saskaņā ar konvenciju, šajā nolūkā aizliedzot citas prasības pret kuģa īpašnieku kā vien prasības saskaņā ar konvenciju (7. panta 4. un 5. punkts); |
| --- | --- |

E.

tā kā 2010. gada HNS konvencija paredz kuģa īpašnieka stingru atbildību par kaitējumiem, kas rodas no bīstamu un kaitīgu vielu pārvadāšanas pa jūru un uz ko attiecas konvencija, kā arī pienākumu iegādāties apdrošināšanu vai citu finansiālu nodrošinājumu, ar kuru segt viņa atbildību par kaitējumu saskaņā ar konvenciju, šajā nolūkā aizliedzot citas prasības pret kuģa īpašnieku kā vien prasības saskaņā ar konvenciju (7. panta 4. un 5. punkts);

| F. | tā kā tādējādi pastāv DAV un 2010. gada HNS konvencijas kolīzijas risks, un šo risku var novērst, ievērojot DAV 4. panta 2. punktu, kurā paredzēts, ka minētā direktīva “neattiecas uz kaitējumu videi vai uz kādiem tiešiem tāda kaitējuma draudiem, kas radušies tādas avārijas rezultātā, ja atbildība vai kompensācija ietilpst kādas IV pielikumā minētas starptautiskās konvencijas darbības jomā (ietverot jebkādus turpmākus tās grozījumus), kura ir spēkā attiecīgajā dalībvalstī”; |
| --- | --- |

F.

tā kā tādējādi pastāv DAV un 2010. gada HNS konvencijas kolīzijas risks, un šo risku var novērst, ievērojot DAV 4. panta 2. punktu, kurā paredzēts, ka minētā direktīva “neattiecas uz kaitējumu videi vai uz kādiem tiešiem tāda kaitējuma draudiem, kas radušies tādas avārijas rezultātā, ja atbildība vai kompensācija ietilpst kādas IV pielikumā minētas starptautiskās konvencijas darbības jomā (ietverot jebkādus turpmākus tās grozījumus), kura ir spēkā attiecīgajā dalībvalstī”;

| G. | tā kā šādi no DAV piemērošanas jomas no 2010. gada HNS konvencijas spēkā stāšanās brīža ir izslēgts kaitējums vai kaitējuma tieši draudi videi, uz ko attiecas minētā konvencija, un, ja visas dalībvalstis neratificēs 2010. gada HNS konvenciju vai nepievienosies tai vienā termiņā, pastāv risks, ka radīsies sadrumstalota juridiskā vide, kurā dažās dalībvalstīs piemēros 2010. gada HNS konvenciju, bet citas — Direktīvu par atbildību vides jomā; tas radīs no piesārņojuma cietušo personu, piemēram, piekrastes kopienu, zvejnieku utt., nevienlīdzību, un šāda prakse būtu arī pretēja 2010. gada HNS konvencijas garam; |
| --- | --- |

G.

tā kā šādi no DAV piemērošanas jomas no 2010. gada HNS konvencijas spēkā stāšanās brīža ir izslēgts kaitējums vai kaitējuma tieši draudi videi, uz ko attiecas minētā konvencija, un, ja visas dalībvalstis neratificēs 2010. gada HNS konvenciju vai nepievienosies tai vienā termiņā, pastāv risks, ka radīsies sadrumstalota juridiskā vide, kurā dažās dalībvalstīs piemēros 2010. gada HNS konvenciju, bet citas — Direktīvu par atbildību vides jomā; tas radīs no piesārņojuma cietušo personu, piemēram, piekrastes kopienu, zvejnieku utt., nevienlīdzību, un šāda prakse būtu arī pretēja 2010. gada HNS konvencijas garam;

| H. | tā kā 2010. gada HNS konvencijas pamatā ir tie paši pamatprincipi, uz kuriem balstās Starptautiskās Jūrniecības organizācijas konvencijas, respektīvi, kuģa īpašnieka stingra atbildība, obligāta apdrošināšana, lai segtu kaitējumu trešām personām, no kaitējuma cietušo personu tiesības iesniegt regresa prasījumu pret apdrošinātāju, atbildības ierobežošana un naftas un bīstamu un kaitīgu vielu gadījumā īpašs kompensācijas fonds, kurš maksā par kaitējumu, ja tas pārsniedz kuģa īpašnieka atbildības ierobežojumu; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2010. gada HNS konvencijas pamatā ir tie paši pamatprincipi, uz kuriem balstās Starptautiskās Jūrniecības organizācijas konvencijas, respektīvi, kuģa īpašnieka stingra atbildība, obligāta apdrošināšana, lai segtu kaitējumu trešām personām, no kaitējuma cietušo personu tiesības iesniegt regresa prasījumu pret apdrošinātāju, atbildības ierobežošana un naftas un bīstamu un kaitīgu vielu gadījumā īpašs kompensācijas fonds, kurš maksā par kaitējumu, ja tas pārsniedz kuģa īpašnieka atbildības ierobežojumu;

| I. | tā kā visas Savienības interesēs ir ieviest viendabīgu atbildības režīmu, kas būtu piemērojams vides kaitējumam, kurš radies no bīstamu un kaitīgu vielu pārvadāšanas pa jūru; |
| --- | --- |

I.

tā kā visas Savienības interesēs ir ieviest viendabīgu atbildības režīmu, kas būtu piemērojams vides kaitējumam, kurš radies no bīstamu un kaitīgu vielu pārvadāšanas pa jūru;

| J. | tā kā nav pilnībā skaidrs, vai DAV 4. panta 2. punkts nozīmē, ka dalībvalstī, kura ir ratificējusi 2010. gada HNS konvenciju, ir aizliegts vispār piemērot DAV, vai ka aizliegums attiecas tikai uz apmēru, kurā uz atbildību vai kompensāciju attiecas minētās konvencijas darbības joma; |
| --- | --- |

J.

tā kā nav pilnībā skaidrs, vai DAV 4. panta 2. punkts nozīmē, ka dalībvalstī, kura ir ratificējusi 2010. gada HNS konvenciju, ir aizliegts vispār piemērot DAV, vai ka aizliegums attiecas tikai uz apmēru, kurā uz atbildību vai kompensāciju attiecas minētās konvencijas darbības joma;

| K. | tā kā 2010. gada HNS konvencija ir kompensācijas režīms un kā tāds ir mazāk vērienīgs nekā DAV tāda režīma izveidē, kurā uzņēmējiem tiek prasīts un kompetentajām iestādēm tiek likts prasīt uzņēmējiem attiecīgi nepieļaut kaitējuma videi tiešus draudus vai novērst šādu faktisku kaitējumu; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2010. gada HNS konvencija ir kompensācijas režīms un kā tāds ir mazāk vērienīgs nekā DAV tāda režīma izveidē, kurā uzņēmējiem tiek prasīts un kompetentajām iestādēm tiek likts prasīt uzņēmējiem attiecīgi nepieļaut kaitējuma videi tiešus draudus vai novērst šādu faktisku kaitējumu;

| L. | tā kā, pretēji DAV noteiktajam, saskaņā ar 2010. gada HNS konvenciju nav iespējams piešķirt par kaitējumu, kam nav saimnieciska rakstura; |
| --- | --- |

L.

tā kā, pretēji DAV noteiktajam, saskaņā ar 2010. gada HNS konvenciju nav iespējams piešķirt par kaitējumu, kam nav saimnieciska rakstura;

| M. | tā kā DAV uzņēmējiem neuzliek pienākumu iemaksāt obligātu finanšu nodrošinājumu, lai garantētu līdzekļus, par ko nodrošināt videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu, izņemot gadījumos, kad dalībvalstis ir pieņēmušas stingrākus noteikumus nekā DAV noteiktie; |
| --- | --- |

M.

tā kā DAV uzņēmējiem neuzliek pienākumu iemaksāt obligātu finanšu nodrošinājumu, lai garantētu līdzekļus, par ko nodrošināt videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu, izņemot gadījumos, kad dalībvalstis ir pieņēmušas stingrākus noteikumus nekā DAV noteiktie;

| N. | tā kā 2010. gada HNS konvencijā ir skaidri noteikts īpašnieka pienākums iegādāties apdrošināšanu vai citu finansiālu nodrošinājumu, ar kuru segt viņa atbildību par kaitējumu saskaņā ar Konvenciju; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2010. gada HNS konvencijā ir skaidri noteikts īpašnieka pienākums iegādāties apdrošināšanu vai citu finansiālu nodrošinājumu, ar kuru segt viņa atbildību par kaitējumu saskaņā ar Konvenciju;

| O. | tā kā pārējās DAV IV pielikumā ietvertās Starptautiskās Jūrniecības organizācijas konvencijas ir pierādījušas savu iedarbīgumu, jo ar tām ir izdevies panākt līdzsvaru starp vides un komerciālajām interesēm, skaidri virzot atbildību tā, lai nebūtu nenoteiktības attiecībā uz atbildīgo pusi, kā arī izveidojot obligātas apdrošināšanas sistēmu un ātrus kompensēšanas mehānismus, kuru darbība aptver ne tikai kaitējumu videi; |
| --- | --- |

O.

tā kā pārējās DAV IV pielikumā ietvertās Starptautiskās Jūrniecības organizācijas konvencijas ir pierādījušas savu iedarbīgumu, jo ar tām ir izdevies panākt līdzsvaru starp vides un komerciālajām interesēm, skaidri virzot atbildību tā, lai nebūtu nenoteiktības attiecībā uz atbildīgo pusi, kā arī izveidojot obligātas apdrošināšanas sistēmu un ātrus kompensēšanas mehānismus, kuru darbība aptver ne tikai kaitējumu videi;

| 1. | prasa Padomei un Komisijai ņemt vērā šādus ieteikumus:






  i) | garantēt to, ka tiek ievērots Savienības kompetenču piešķiršanas princips, kas noteikts LES 5. panta 1. punktā un Tiesas iedibinātajā judikatūrā un paredz, ka “Savienības tiesību akta juridiskā pamata izvēle ir jāpamato ar objektīvu informāciju, ko tiesa var pārbaudīt, tostarp ar tiesību akta mērķi un saturu” (8); |
| --- | --- | --- |

1.

prasa Padomei un Komisijai ņemt vērā šādus ieteikumus:

i)

garantēt to, ka tiek ievērots Savienības kompetenču piešķiršanas princips, kas noteikts LES 5. panta 1. punktā un Tiesas iedibinātajā judikatūrā un paredz, ka “Savienības tiesību akta juridiskā pamata izvēle ir jāpamato ar objektīvu informāciju, ko tiesa var pārbaudīt, tostarp ar tiesību akta mērķi un saturu” (8);

| ii) | piekrist Juridiskās komitejas 2016. gada 19. februārī pieņemtajam atzinumam vēstules veidā, saskaņā ar ko:
  “tā kā ierosinātā Padomes lēmuma mērķis ir pilnvarot dalībvalstis Savienības vārdā ratificēt 2010. gada HNS protokolu vai pievienoties tam, un rezultātā padarīt tām saistošus 2010. gada HNS konvencijas noteikumus, kā arī uzskatot, ka šī konvencija attiecas ne tikai uz gadījumiem, kas saistīti ar kaitējumu videi (ieviešot principus, ka būtu jāveic preventīvi pasākumi un ka būtu jāmaksā piesārņotājam), bet arī uz gadījumiem, kad nodarītais kaitējums nav saistīts ar vidi, pārvadājot dažādas vielas ar jūras transportu, priekšlikuma atbilstīgie juridiskie pamati ir LESD 100. panta 2. punkts, 192. panta 1. punkts un 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punkts”. |
| --- | --- |

ii)

piekrist Juridiskās komitejas 2016. gada 19. februārī pieņemtajam atzinumam vēstules veidā, saskaņā ar ko:

“tā kā ierosinātā Padomes lēmuma mērķis ir pilnvarot dalībvalstis Savienības vārdā ratificēt 2010. gada HNS protokolu vai pievienoties tam, un rezultātā padarīt tām saistošus 2010. gada HNS konvencijas noteikumus, kā arī uzskatot, ka šī konvencija attiecas ne tikai uz gadījumiem, kas saistīti ar kaitējumu videi (ieviešot principus, ka būtu jāveic preventīvi pasākumi un ka būtu jāmaksā piesārņotājam), bet arī uz gadījumiem, kad nodarītais kaitējums nav saistīts ar vidi, pārvadājot dažādas vielas ar jūras transportu, priekšlikuma atbilstīgie juridiskie pamati ir LESD 100. panta 2. punkts, 192. panta 1. punkts un 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punkts”.

| iii) | saskaņā ar Tiesas iedibināto judikatūru nodrošināt, lai starptautiskās saistības, kas radīsies no 2010. gada HNS konvencijas ratifikācijas vai pievienošanās tai, neradītu negatīvu ietekmi uz kopīgo Savienības noteikumu vienveidīgumu, integritāti un iedarbīgumu (9), |
| --- | --- |

iii)

saskaņā ar Tiesas iedibināto judikatūru nodrošināt, lai starptautiskās saistības, kas radīsies no 2010. gada HNS konvencijas ratifikācijas vai pievienošanās tai, neradītu negatīvu ietekmi uz kopīgo Savienības noteikumu vienveidīgumu, integritāti un iedarbīgumu (9),

| iv) | šajā saistībā pievērst lielāku uzmanību tam, ka Direktīva par atbildību vides jomā pārklājas ar 2010. gada HNS konvenciju tiktāl, ciktāl tā attiecas uz vides kaitējumu, kas nodarīts Konvencijas dalībvalsts jurisdikcijā esošai teritorijai un jūras ūdeņiem, uz kaitējumu no vides piesārņojuma, kas rodas Konvencijas dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ) vai ekvivalentā apgabalā (līdz 200 jūras jūdzēm no bāzes līnijas), un uz preventīvajiem pasākumiem vietās, kur tos veic, lai novērstu vai līdz minimumam samazinātu šādu kaitējumu (preventīvie pasākumi, primārie sanācijas pasākumi, papildinošie sanācijas pasākumi); |
| --- | --- |

iv)

šajā saistībā pievērst lielāku uzmanību tam, ka Direktīva par atbildību vides jomā pārklājas ar 2010. gada HNS konvenciju tiktāl, ciktāl tā attiecas uz vides kaitējumu, kas nodarīts Konvencijas dalībvalsts jurisdikcijā esošai teritorijai un jūras ūdeņiem, uz kaitējumu no vides piesārņojuma, kas rodas Konvencijas dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ) vai ekvivalentā apgabalā (līdz 200 jūras jūdzēm no bāzes līnijas), un uz preventīvajiem pasākumiem vietās, kur tos veic, lai novērstu vai līdz minimumam samazinātu šādu kaitējumu (preventīvie pasākumi, primārie sanācijas pasākumi, papildinošie sanācijas pasākumi);

| v) | panākt, ka tiek iespējami samazinātas Direktīvas par atbildību vides jomā un 2010. gada HNS konvencijas kolīzijas iespējas, veicot visus pienācīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis, kuras ratificē 2010. gada HNS konvenciju vai pievienojas tai, saskaņā ar Direktīvas par atbildību vides jomā 4. panta 2. punktu un IV pielikumu pilnībā ievēro konvencijas 7. panta 4. un 5. punktā paredzēto ekskluzivitātes klauzulu, atbilstīgi kurai pret kuģa īpašnieku nevar celt citas prasības kā vien prasības saskaņā ar minēto konvenciju; |
| --- | --- |

v)

panākt, ka tiek iespējami samazinātas Direktīvas par atbildību vides jomā un 2010. gada HNS konvencijas kolīzijas iespējas, veicot visus pienācīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis, kuras ratificē 2010. gada HNS konvenciju vai pievienojas tai, saskaņā ar Direktīvas par atbildību vides jomā 4. panta 2. punktu un IV pielikumu pilnībā ievēro konvencijas 7. panta 4. un 5. punktā paredzēto ekskluzivitātes klauzulu, atbilstīgi kurai pret kuģa īpašnieku nevar celt citas prasības kā vien prasības saskaņā ar minēto konvenciju;

| vi) | nodrošināt, ka samazinās neizdevīgāku konkurences apstākļu radīšanas un nostiprināšanas risks tām valstīm, kuras ir gatavas pievienoties 2010. gada HNS konvencijai, salīdzinājumā ar tām valstīm, kuras, iespējams, vēlēsies novilcināt šo procesu un turpināt ievērot tikai DAV paredzēto režīmu, |
| --- | --- |

vi)

nodrošināt, ka samazinās neizdevīgāku konkurences apstākļu radīšanas un nostiprināšanas risks tām valstīm, kuras ir gatavas pievienoties 2010. gada HNS konvencijai, salīdzinājumā ar tām valstīm, kuras, iespējams, vēlēsies novilcināt šo procesu un turpināt ievērot tikai DAV paredzēto režīmu,

| vii) | nodrošināt, ka tiek izbeigta situācija, kurā vienlaikus nepārtraukti pastāv divi – Savienības un starptautiska līmeņa – jūrniecības atbildības režīmi, kas izraisītu Savienības tiesību aktu sadrumstalotību, turklāt apdraudētu iespējas skaidri virzīt atbildību un varētu kļūt par iemeslu ilgstošiem un ļoti dārgiem tiesas procesiem, tādējādi kaitējot cietušajiem un kuģniecības nozarei, |
| --- | --- |

vii)

nodrošināt, ka tiek izbeigta situācija, kurā vienlaikus nepārtraukti pastāv divi – Savienības un starptautiska līmeņa – jūrniecības atbildības režīmi, kas izraisītu Savienības tiesību aktu sadrumstalotību, turklāt apdraudētu iespējas skaidri virzīt atbildību un varētu kļūt par iemeslu ilgstošiem un ļoti dārgiem tiesas procesiem, tādējādi kaitējot cietušajiem un kuģniecības nozarei,

| viii) | šajā saistībā nodrošināt, ka dalībvalstīm tiek noteikts skaidrs pienākums veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai panāktu konkrētu rezultātu, proti, pieņemamā termiņā, respektīvi, ne vēlāk kā divus gadus pēc Padomes lēmuma stāšanās spēkā, ratificēt 2010. gada HNS konvenciju vai pievienoties tai; |
| --- | --- |

viii)

šajā saistībā nodrošināt, ka dalībvalstīm tiek noteikts skaidrs pienākums veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai panāktu konkrētu rezultātu, proti, pieņemamā termiņā, respektīvi, ne vēlāk kā divus gadus pēc Padomes lēmuma stāšanās spēkā, ratificēt 2010. gada HNS konvenciju vai pievienoties tai;

| 2. | secina, ka šī rezolūcija būs arī iespēja Padomei un Komisijai izskatīt 1. punktā izklāstītos ieteikumus; |
| --- | --- |

2.

secina, ka šī rezolūcija būs arī iespēja Padomei un Komisijai izskatīt 1. punktā izklāstītos ieteikumus;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam pieprasīt turpmāku diskusiju ar Komisiju un Padomi; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam pieprasīt turpmāku diskusiju ar Komisiju un Padomi;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Tiesas 2014. gada 14. oktobra atzinums, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

(2)  OV L 337, 13.12.2002., 55. lpp.

(3)  OV L 143, 30.4.2004., 56. lpp.

(4)  Punkta piezīme 13142/15.

(5)  Pieejams tiešsaistē: http://www.ics-shipping.org/docs/default-source/Submissions/EU/hazardous-and-noxious-substances.pdf.

(6)  Pieejams tiešsaistē: http://ec.europa.eu/environment/legal/liability/pdf/BIO%20ELD%20Effectiveness_report.pdf.

(7)  PE576.992

(8)  Tiesas 2012. gada 19. jūlija spriedums, Parlaments/Padome, C-130/10, ECLI:EU:C:2012:472, 42. punkts.

(9)  Tiesas 1993. gada 19. marta atzinums, 2/91, ECLI:EU:C:1993:106, 25. punkts. Tiesas 2002. gada 5. novembra spriedums, Eiropas Kopienu Komisija / Dānijas Karaliste, C-467/98, ECLI:EU:C:2002:625, 82. punkts. Tiesas 2006. gada 7. februāra atzinums, 1/03, ECLI:EU:C:2006:81, 120. un 126. punkts. Tiesas 2014. gada 14. oktobra atzinums, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/168 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/168

---

P8_TA(2016)0260

Starptautiskās konvencijas par bīstamām un kaitīgām vielām 2010. gada protokola ratificēšana un pievienošanās tam attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbības aspektiem civillietās

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai dalībvalstis Eiropas Savienības interesēs ratificētu Starptautiskās konvencijas par atbildību un kaitējuma kompensāciju sakarā ar bīstamu un kaitīgu vielu pārvadāšanu pa jūru 2010. gada protokolu un pievienotos tam attiecībā uz aspektiem, kas saistīti ar tiesu iestāžu sadarbību civillietās (14112/2015 – C8-0409/2015 – 2015/0136(NLE))

(2018/C 086/36)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (14112/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (14112/2015),

| — | ņemot vērā Padomes lūgumu sniegt piekrišanu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. pantu un 218. panta 6. punkta a) un v) apakšpunktu (C8-0409/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lūgumu sniegt piekrišanu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. pantu un 218. panta 6. punkta a) un v) apakšpunktu (C8-0409/2015),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Protokolu Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokolu Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumiem,

| — | ņemot vērā Tiesas 2014. gada 14. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tiesas 2014. gada 14. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā 1996. gada Starptautisko konvenciju par atbildību un kaitējuma kompensāciju saistībā ar bīstamu un kaitīgu vielu pārvadāšanu pa jūru (1996. gada HNS konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1996. gada Starptautisko konvenciju par atbildību un kaitējuma kompensāciju saistībā ar bīstamu un kaitīgu vielu pārvadāšanu pa jūru (1996. gada HNS konvencija),

| — | ņemot vērā 1996. gada HNS konvencijas 2010. gada protokolu (2010. gada HNS konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1996. gada HNS konvencijas 2010. gada protokolu (2010. gada HNS konvencija),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2015)0305), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2015)0305),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 18. novembra Lēmumu 2002/971/EK, ar ko dalībvalstīm Kopienas interesēs atļauj ratificēt 1996. gada HNS konvenciju vai pievienoties tai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 18. novembra Lēmumu 2002/971/EK, ar ko dalībvalstīm Kopienas interesēs atļauj ratificēt 1996. gada HNS konvenciju vai pievienoties tai (2),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko dalībvalstīm Eiropas Kopienas interesēs atļauj ratificēt 1996. gada Starptautisko konvenciju par atbildību un zaudējumu atlīdzināšanu saistībā ar bīstamu un kaitīgu vielu pārvadāšanu pa jūru (HNS konvencija) (COM(2001)0674), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko dalībvalstīm Eiropas Kopienas interesēs atļauj ratificēt 1996. gada Starptautisko konvenciju par atbildību un zaudējumu atlīdzināšanu saistībā ar bīstamu un kaitīgu vielu pārvadāšanu pa jūru (HNS konvencija) (COM(2001)0674),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 12. decembra Regulu (ES) Nr. 1215/2012 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (3) (regulas “Brisele I” pārstrādātā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 12. decembra Regulu (ES) Nr. 1215/2012 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (3) (regulas “Brisele I” pārstrādātā redakcija),

| — | ņemot vērā Pastāvīgo pārstāvju komitejas un Padomes 2015. gada 20. novembra un 8. decembra sanāksmes protokolā iekļauto Komisijas deklarāciju (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pastāvīgo pārstāvju komitejas un Padomes 2015. gada 20. novembra un 8. decembra sanāksmes protokolā iekļauto Komisijas deklarāciju (4),

| — | ņemot vērā kuģniecības nozares pārstāvju 2015. gada 18. septembra vēstuli, kurā dalībvalstis mudinātas iespējami drīz ratificēt 2010. gada HNS konvencijas 2010. gada protokolu vai pievienoties tam atbilstīgi Komisijas ierosinātajai pieejai (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kuģniecības nozares pārstāvju 2015. gada 18. septembra vēstuli, kurā dalībvalstis mudinātas iespējami drīz ratificēt 2010. gada HNS konvencijas 2010. gada protokolu vai pievienoties tam atbilstīgi Komisijas ierosinātajai pieejai (5),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas starpposma ziņojumu (A8-0190/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas starpposma ziņojumu (A8-0190/2016),

| A. | tā kā 2010. gada HNS konvencijas mērķis ir garantēt atbildību un ar specializēta starptautiska HNS kompensāciju fonda starpniecību nodrošināt atbilstīgas, ātras un efektīvas kompensācijas samaksu par zaudējumu vai kaitējumu personām, īpašumam un videi, kas radušies bīstamu un kaitīgu vielu jūras pārvadājumu rezultātā; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2010. gada HNS konvencijas mērķis ir garantēt atbildību un ar specializēta starptautiska HNS kompensāciju fonda starpniecību nodrošināt atbilstīgas, ātras un efektīvas kompensācijas samaksu par zaudējumu vai kaitējumu personām, īpašumam un videi, kas radušies bīstamu un kaitīgu vielu jūras pārvadājumu rezultātā;

| B. | tā kā pamatprincipi, uz kuriem balstās Starptautiskās Jūrniecības organizācijas konvencijas, tostarp 2010. gada HNS konvencija, ir kuģa īpašnieka stingra atbildība, obligāta apdrošināšana, lai segtu kaitējumu trešām personām, no kaitējuma cietušo personu tiesības iesniegt regresa prasījumu pret apdrošinātāju, atbildības ierobežošana un naftas un bīstamu un kaitīgu vielu gadījumā īpašs kompensācijas fonds, kurš maksā par kaitējumu, ja tas pārsniedz kuģa īpašnieka atbildības ierobežojumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā pamatprincipi, uz kuriem balstās Starptautiskās Jūrniecības organizācijas konvencijas, tostarp 2010. gada HNS konvencija, ir kuģa īpašnieka stingra atbildība, obligāta apdrošināšana, lai segtu kaitējumu trešām personām, no kaitējuma cietušo personu tiesības iesniegt regresa prasījumu pret apdrošinātāju, atbildības ierobežošana un naftas un bīstamu un kaitīgu vielu gadījumā īpašs kompensācijas fonds, kurš maksā par kaitējumu, ja tas pārsniedz kuģa īpašnieka atbildības ierobežojumu;

| C. | tā kā līdz ar to minētās konvencijas mērķis, no vienas puses, ir paredzēt principu par to, ka maksā piesārņotājs, un preventīvas darbības un piesardzības principus, respektīvi, to, ka būtu jāveic preventīvi pasākumi gadījumā, ja var tikt nodarīts kaitējums videi, tāpēc uz to attiecas Savienības vides politika un vispārīgie ar vidi saistītie principi, bet, no otras puses, tās mērķis ir reglamentēt kaitējumu, kas radies transportēšanas pa jūru rezultātā, kā arī novērst vai līdz minimumam samazināt šādu kaitējumu, tāpēc tā ir Savienības transporta politikas kompetences jomā; |
| --- | --- |

C.

tā kā līdz ar to minētās konvencijas mērķis, no vienas puses, ir paredzēt principu par to, ka maksā piesārņotājs, un preventīvas darbības un piesardzības principus, respektīvi, to, ka būtu jāveic preventīvi pasākumi gadījumā, ja var tikt nodarīts kaitējums videi, tāpēc uz to attiecas Savienības vides politika un vispārīgie ar vidi saistītie principi, bet, no otras puses, tās mērķis ir reglamentēt kaitējumu, kas radies transportēšanas pa jūru rezultātā, kā arī novērst vai līdz minimumam samazināt šādu kaitējumu, tāpēc tā ir Savienības transporta politikas kompetences jomā;

| D. | tā kā 2010. gada HNS konvencijā ir noteikumi par konvencijas dalībvalstu tiesu jurisdikciju saistībā ar to personu prasībām, kurām ir nodarīts kaitējums, uz kuru attiecas konvencija, pret īpašniekiem vai to apdrošinātājiem, vai pret specializēto HNS kompensāciju fondu, un arī noteikumi par konvencijas dalībvalstu tiesu spriedumu atzīšanu un izpildi; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2010. gada HNS konvencijā ir noteikumi par konvencijas dalībvalstu tiesu jurisdikciju saistībā ar to personu prasībām, kurām ir nodarīts kaitējums, uz kuru attiecas konvencija, pret īpašniekiem vai to apdrošinātājiem, vai pret specializēto HNS kompensāciju fondu, un arī noteikumi par konvencijas dalībvalstu tiesu spriedumu atzīšanu un izpildi;

| E. | tā kā atbilstoši Komisijas priekšlikumam (COM(2015)0305), noslēdzot 2010. gada HNS konvenciju, tā pārklātos ar regulas “Brisele I” pārstrādātās redakcijas piemērošanas jomu un noteikumiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā atbilstoši Komisijas priekšlikumam (COM(2015)0305), noslēdzot 2010. gada HNS konvenciju, tā pārklātos ar regulas “Brisele I” pārstrādātās redakcijas piemērošanas jomu un noteikumiem;

| F. | tā kā regulas “Brisele I” pārstrādātā redakcija pieļauj dažādus jurisdikcijas pamatus, savukārt 2010. gada HNS konvencijas IV sadaļā ir noteikts ļoti ierobežojošs jurisdikcijas, atzīšanas un izpildes režīms, lai garantētu vienlīdzīgus apstākļus prasītājiem un nodrošinātu, ka noteikumi par atbildību un kompensāciju tiek piemēroti vienādi; |
| --- | --- |

F.

tā kā regulas “Brisele I” pārstrādātā redakcija pieļauj dažādus jurisdikcijas pamatus, savukārt 2010. gada HNS konvencijas IV sadaļā ir noteikts ļoti ierobežojošs jurisdikcijas, atzīšanas un izpildes režīms, lai garantētu vienlīdzīgus apstākļus prasītājiem un nodrošinātu, ka noteikumi par atbildību un kompensāciju tiek piemēroti vienādi;

| G. | tā kā, no vienas puses, ņemot vērā īpašo jurisdikcijas režīmu, kāds paredzēts 2010. gada HNS konvencijā, kuras mērķis ir nodrošināt, ka avārijās cietušie var gūt labumu no skaidriem procesuāliem noteikumiem un juridiskās noteiktības, tādējādi palielinot tiesās iesniegto prasību efektivitāti, un no otras puses, ņemot vērā paredzamās juridiskās un praktiskās grūtības, kuras rastos, ja Savienībā piemērotu citu jurisdikcijas režīmu, nevis to, ko piemēro citām 2010. gada HNS konvencijas pusēm, ir pamatots regulas “Brisele I” pārstrādātās redakcijas vispārējās piemērošanas izņēmums; |
| --- | --- |

G.

tā kā, no vienas puses, ņemot vērā īpašo jurisdikcijas režīmu, kāds paredzēts 2010. gada HNS konvencijā, kuras mērķis ir nodrošināt, ka avārijās cietušie var gūt labumu no skaidriem procesuāliem noteikumiem un juridiskās noteiktības, tādējādi palielinot tiesās iesniegto prasību efektivitāti, un no otras puses, ņemot vērā paredzamās juridiskās un praktiskās grūtības, kuras rastos, ja Savienībā piemērotu citu jurisdikcijas režīmu, nevis to, ko piemēro citām 2010. gada HNS konvencijas pusēm, ir pamatots regulas “Brisele I” pārstrādātās redakcijas vispārējās piemērošanas izņēmums;

| H. | tā kā Dānija ir atbrīvota no LESD trešās daļas V sadaļas piemērošanas un nepiedalās ierosinātā Padomes Lēmuma pieņemšanā attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbības aspektiem civillietās; |
| --- | --- |

H.

tā kā Dānija ir atbrīvota no LESD trešās daļas V sadaļas piemērošanas un nepiedalās ierosinātā Padomes Lēmuma pieņemšanā attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbības aspektiem civillietās;

| I. | tā kā pārklāšanās starp 2010. gada HNS konvenciju un Savienības noteikumiem par tiesu iestāžu sadarbību civillietās un komerclietās kalpoja kā juridiskais pamats Lēmumam 2002/971/EK, jo 1996. gada HNS konvencija tika grozīta ar 2010. gada HNS protokolu, 2010. gada HNS konvencijas ietekme uz Savienības noteikumiem būtu jāvērtē, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/35/EK (6) (Direktīva par atbildību vides jomā — DAV), kura ir kļuvusi par ES tiesību sistēmas daļu kopš Lēmuma 2002/971/EK pieņemšanas, piemērošanas jomu un noteikumus; |
| --- | --- |

I.

tā kā pārklāšanās starp 2010. gada HNS konvenciju un Savienības noteikumiem par tiesu iestāžu sadarbību civillietās un komerclietās kalpoja kā juridiskais pamats Lēmumam 2002/971/EK, jo 1996. gada HNS konvencija tika grozīta ar 2010. gada HNS protokolu, 2010. gada HNS konvencijas ietekme uz Savienības noteikumiem būtu jāvērtē, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/35/EK (6) (Direktīva par atbildību vides jomā — DAV), kura ir kļuvusi par ES tiesību sistēmas daļu kopš Lēmuma 2002/971/EK pieņemšanas, piemērošanas jomu un noteikumus;

| J. | tā kā no DAV piemērošanas jomas no 2010. gada HNS konvencijas spēkā stāšanās brīža tiks izslēgts kaitējums vai kaitējuma tūlītēji draudi videi, uz ko attiecas minētā konvencija (DAV 4. panta 2. punkts un IV pielikums); |
| --- | --- |

J.

tā kā no DAV piemērošanas jomas no 2010. gada HNS konvencijas spēkā stāšanās brīža tiks izslēgts kaitējums vai kaitējuma tūlītēji draudi videi, uz ko attiecas minētā konvencija (DAV 4. panta 2. punkts un IV pielikums);

| K. | tā kā 2010. gada HNS konvencija paredz kuģa īpašnieka stingru atbildību par kaitējumiem, kas rodas no bīstamu un kaitīgu vielu pārvadāšanas pa jūru un uz ko attiecas konvencija, kā arī pienākumu iegādāties apdrošināšanu vai citu finansiālu nodrošinājumu, ar kuru segt viņa atbildību par kaitējumu saskaņā ar konvenciju, šajā nolūkā aizliedzot citas prasības pret kuģa īpašnieku kā vien prasības saskaņā ar konvenciju (7. panta 4. un 5. punkts); |
| --- | --- |

K.

tā kā 2010. gada HNS konvencija paredz kuģa īpašnieka stingru atbildību par kaitējumiem, kas rodas no bīstamu un kaitīgu vielu pārvadāšanas pa jūru un uz ko attiecas konvencija, kā arī pienākumu iegādāties apdrošināšanu vai citu finansiālu nodrošinājumu, ar kuru segt viņa atbildību par kaitējumu saskaņā ar konvenciju, šajā nolūkā aizliedzot citas prasības pret kuģa īpašnieku kā vien prasības saskaņā ar konvenciju (7. panta 4. un 5. punkts);

| L. | tā kā, ja visas dalībvalstis neratificēs 2010. gada HNS konvenciju vai nepievienosies tai vienā termiņā, pastāv risks, ka kuģniecības nozare vienlaikus būs pakļauta diviem dažādiem tiesiskajiem regulējumiem — Eiropas Savienības un starptautiskajam —, tādējādi radot arī no piesārņojuma cietušo personu, piemēram, piekrastes kopienu, zvejnieku utt., nevienlīdzību, un šāda prakse būtu arī pretēja 2010. gada HNS konvencijas garam; |
| --- | --- |

L.

tā kā, ja visas dalībvalstis neratificēs 2010. gada HNS konvenciju vai nepievienosies tai vienā termiņā, pastāv risks, ka kuģniecības nozare vienlaikus būs pakļauta diviem dažādiem tiesiskajiem regulējumiem — Eiropas Savienības un starptautiskajam —, tādējādi radot arī no piesārņojuma cietušo personu, piemēram, piekrastes kopienu, zvejnieku utt., nevienlīdzību, un šāda prakse būtu arī pretēja 2010. gada HNS konvencijas garam;

| M. | tā kā pārējās DAV IV pielikumā ietvertās Starptautiskās Jūrniecības organizācijas konvencijas ir pierādījušas savu iedarbīgumu, jo ar tām ir izdevies panākt līdzsvaru starp vides un komerciālajām interesēm, skaidri virzot atbildību tā, lai nebūtu nenoteiktības attiecībā uz atbildīgo pusi, kā arī izveidojot obligātas apdrošināšanas sistēmu un ātrus kompensēšanas mehānismus, kuru darbība aptver ne tikai kaitējumu videi, |
| --- | --- |

M.

tā kā pārējās DAV IV pielikumā ietvertās Starptautiskās Jūrniecības organizācijas konvencijas ir pierādījušas savu iedarbīgumu, jo ar tām ir izdevies panākt līdzsvaru starp vides un komerciālajām interesēm, skaidri virzot atbildību tā, lai nebūtu nenoteiktības attiecībā uz atbildīgo pusi, kā arī izveidojot obligātas apdrošināšanas sistēmu un ātrus kompensēšanas mehānismus, kuru darbība aptver ne tikai kaitējumu videi,

| 1. | prasa Padomei un Komisijai ņemt vērā šādus ieteikumus:






  (i) | saskaņā ar Tiesas iedibināto judikatūru nodrošināt, lai starptautiskās saistības, kas radīsies no 2010. gada HNS konvencijas ratifikācijas vai pievienošanās tai, neradītu negatīvu ietekmi uz kopīgo Savienības noteikumu vienveidīgumu, integritāti un iedarbīgumu (7), |
| --- | --- | --- |

1.

prasa Padomei un Komisijai ņemt vērā šādus ieteikumus:

(i)

saskaņā ar Tiesas iedibināto judikatūru nodrošināt, lai starptautiskās saistības, kas radīsies no 2010. gada HNS konvencijas ratifikācijas vai pievienošanās tai, neradītu negatīvu ietekmi uz kopīgo Savienības noteikumu vienveidīgumu, integritāti un iedarbīgumu (7),

| (ii) | šajā sakarā pievērst lielāku uzmanību tam, ka regulas “Brisele I” pārstrādātā redakcija un 2010. gada HNS konvencija pārklājas attiecībā uz procesuālajiem noteikumiem, ko konvencijas dalībvalstu tiesās piemēro prasībām un sūdzībām saskaņā ar konvenciju, |
| --- | --- |

(ii)

šajā sakarā pievērst lielāku uzmanību tam, ka regulas “Brisele I” pārstrādātā redakcija un 2010. gada HNS konvencija pārklājas attiecībā uz procesuālajiem noteikumiem, ko konvencijas dalībvalstu tiesās piemēro prasībām un sūdzībām saskaņā ar konvenciju,

| (iii) | nodrošināt to, ka pēc iespējas samazinās DAV un 2010. gada HNS konvencijas kolīzijas iespējas, veicot visus pienācīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis, kuras ratificē 2010. gada HNS konvenciju vai pievienojas tai, pilnībā ievēro konvencijas 7. panta 4. un 5. punktā paredzēto ekskluzivitātes klauzulu, saskaņā ar ko pret kuģa īpašnieku nevar celt citas prasības kā vien prasības saskaņā ar minēto konvenciju, |
| --- | --- |

(iii)

nodrošināt to, ka pēc iespējas samazinās DAV un 2010. gada HNS konvencijas kolīzijas iespējas, veicot visus pienācīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis, kuras ratificē 2010. gada HNS konvenciju vai pievienojas tai, pilnībā ievēro konvencijas 7. panta 4. un 5. punktā paredzēto ekskluzivitātes klauzulu, saskaņā ar ko pret kuģa īpašnieku nevar celt citas prasības kā vien prasības saskaņā ar minēto konvenciju,

| (iv) | nodrošināt, ka samazinās neizdevīgāku konkurences apstākļu radīšanas un nostiprināšanas risks tām valstīm, kuras ir gatavas pievienoties 2010. gada HNS konvencijai, salīdzinājumā ar tām valstīm, kuras, iespējams, vēlēsies novilcināt šo procesu un turpināt ievērot tikai DAV paredzēto režīmu, |
| --- | --- |

(iv)

nodrošināt, ka samazinās neizdevīgāku konkurences apstākļu radīšanas un nostiprināšanas risks tām valstīm, kuras ir gatavas pievienoties 2010. gada HNS konvencijai, salīdzinājumā ar tām valstīm, kuras, iespējams, vēlēsies novilcināt šo procesu un turpināt ievērot tikai DAV paredzēto režīmu,

| (v) | nodrošināt, ka tiek izbeigta situācija, kurā vienlaikus nepārtraukti pastāv divi — Eiropas Savienības un starptautiska līmeņa — jūrniecības atbildības režīmi, kas izraisītu Savienības tiesību aktu sadrumstalotību un turklāt apdraudētu iespējas skaidri virzīt atbildību, un varētu kļūt par iemeslu ilgstošiem un ļoti dārgiem tiesas procesiem, tādējādi kaitējot cietušajiem un kuģniecības nozarei, |
| --- | --- |

(v)

nodrošināt, ka tiek izbeigta situācija, kurā vienlaikus nepārtraukti pastāv divi — Eiropas Savienības un starptautiska līmeņa — jūrniecības atbildības režīmi, kas izraisītu Savienības tiesību aktu sadrumstalotību un turklāt apdraudētu iespējas skaidri virzīt atbildību, un varētu kļūt par iemeslu ilgstošiem un ļoti dārgiem tiesas procesiem, tādējādi kaitējot cietušajiem un kuģniecības nozarei,

| (vi) | šajā saistībā nodrošināt, ka dalībvalstīm tiek noteikts skaidrs pienākums veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai panāktu konkrētu rezultātu, proti, pieņemamā termiņā, respektīvi, ne vēlāk kā divus gadus pēc Padomes lēmuma stāšanās spēkā, ratificēt 2010. gada HNS konvenciju vai pievienoties tai; |
| --- | --- |

(vi)

šajā saistībā nodrošināt, ka dalībvalstīm tiek noteikts skaidrs pienākums veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai panāktu konkrētu rezultātu, proti, pieņemamā termiņā, respektīvi, ne vēlāk kā divus gadus pēc Padomes lēmuma stāšanās spēkā, ratificēt 2010. gada HNS konvenciju vai pievienoties tai;

| 2. | secina, ka šī rezolūcija būs arī iespēja Padomei un Komisijai izskatīt 1. punktā izklāstītos ieteikumus; |
| --- | --- |

2.

secina, ka šī rezolūcija būs arī iespēja Padomei un Komisijai izskatīt 1. punktā izklāstītos ieteikumus;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam pieprasīt turpmākas diskusijas ar Komisiju un Padomi; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam pieprasīt turpmākas diskusijas ar Komisiju un Padomi;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Tiesas 2014. gada 14. oktobra atzinums, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

(2)  OV L 337, 13.12.2002., 55. lpp.

(3)  OV L 351, 20.12.2012., 1. lpp.

(4)  Punkta piezīme 13142/15.

(5)  Pieejams tiešsaistē: http://www.ics-shipping.org/docs/default-source/Submissions/EU/hazardous-and-noxious-substances.pdf.

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu (OV L 143, 30.4.2004., 56. lpp.).

(7)  Tiesas 1993. gada 19. marta atzinums, 2/91, ECLI:EU:C:1993:106, 25. punkts. Tiesas 2002. gada 5. novembra spriedums, Eiropas Kopienu Komisija / Dānijas Karaliste, C-467/98, ECLI:EU:C:2002:625, 82. punkts. Tiesas 2006. gada 7. februāra atzinums, 1/03, ECLI:EU:C:2006:81, 120. un 126. punkts. Tiesas 2014. gada 14. oktobra atzinums, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/172 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/172

---

P8_TA(2016)0261

ES un Filipīnu pamatnolīgums par partnerību un sadarbību (Horvātijas pievienošanās ES) ***

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (13085/2014 – C8-0009/2015 – 2014/0224(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 086/37)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (13085/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (13085/2014),

| — | ņemot vērā projektu attiecībā uz Protokolu Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (13082/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu attiecībā uz Protokolu Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (13082/2014),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. un 209. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0009/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. un 209. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0009/2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0148/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0148/2016),

| 1. | sniedz piekrišanu protokola slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu protokola slēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Filipīnu Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Filipīnu Republikas valdībai un parlamentam.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/173 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/173

---

P8_TA(2016)0262

ES un Filipīnu pamatnolīgums par partnerību un sadarbību (piekrišana) ***

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses (05431/2015 – C8-0061/2015 – 2013/0441(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 086/38)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (05431/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (05431/2015),

| — | ņemot vērā projektu Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses (15616/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Pamatnolīgumam par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses (15616/2010),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. un 209. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0061/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. un 209. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0061/2015),

| — | ņemot vērā 2016. gada 8. jūnija nenormatīvo rezolūciju (1) par lēmuma projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 8. jūnija nenormatīvo rezolūciju (1) par lēmuma projektu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu un 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0149/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0149/2016),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Filipīnu Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Filipīnu Republikas valdībai un parlamentam.

---

(1)  Šajā dienā pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0263.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/174 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/174

---

P8_TA(2016)0264

Makrofinansiālā palīdzība Tunisijai ***I

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko piešķir turpmāku makrofinansiālo palīdzību Tunisijai (COM(2016)0067 – C8-0032/2016 – 2016/0039(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 086/39)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0067), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0067),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 212. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0032/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 212. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0032/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 1. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 1. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0187/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0187/2016),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | apstiprina Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgo deklarāciju, kas pievienota šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgo deklarāciju, kas pievienota šai rezolūcijai;

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

P8_TC1-COD(2016)0039

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 8. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2016/..., ar ko piešķir turpmāku makrofinansiālo palīdzību Tunisijai

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam (ES) 2016/1112.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES KOPĪGA DEKLARĀCIJA

Šis lēmums ir pieņemts, neskarot kopīgo deklarāciju, kura pieņemta kopā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 778/2013/ES, ar ko piešķir turpmāku makrofinansiālo palīdzību Gruzijai, un kura arī turpmāk būtu jāuzskata par pamatu, uz kuru balstīties visu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu pieņemšanā par makrofinansiālās palīdzības piešķiršanu trešām valstīm un teritorijām.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/176 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/176

---

P8_TA(2016)0265

Noteikumi zināmas nodokļu apiešanas prakses novēršanai *

Eiropas Parlamenta 2016. gada 8. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko paredz noteikumus tādas nodokļu apiešanas prakses novēršanai, kas tieši ietekmē iekšējā tirgus darbību (COM(2016)0026 – C8-0031/2016 – 2016/0011(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

(2018/C 086/40)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2016)0026), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2016)0026),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 115. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0031/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 115. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0031/2016),

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Maltas parlaments un Zviedrijas parlaments un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Maltas parlaments un Zviedrijas parlaments un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0189/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0189/2016),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Pašlaik starptautiskās nodokļu sistēmas politiskās prioritātes aktualizē vajadzību nodrošināt, ka nodokli maksā tajā vietā, kur gūta peļņa vai radīta vērtība. Tādēļ ir ļoti svarīgi atjaunot ticību nodokļu sistēmu godīgumam un ļaut valdībām faktiski īstenot nodokļu
  suverentitāti
  . Šie jaunie politiskie mērķi ir pārvērsti ieteikumos par konkrētu rīcību, kas saistīti ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) iniciatīvu, kura vērsta pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (BEPS). Reaģējot uz to, ka nepieciešams nodrošināt godīgāku nodokļu uzlikšanu, Komisija 2015. gada 17. jūnija paziņojumā ir izklāstījusi Rīcības plānu par taisnīgu un efektīvu uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmu Eiropas Savienībā (rīcības plāns) (3). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Pašlaik starptautiskās nodokļu sistēmas politiskās prioritātes aktualizē vajadzību nodrošināt, ka nodokli maksā tajā vietā, kur gūta peļņa vai radīta vērtība. Tādēļ ir ļoti svarīgi atjaunot ticību nodokļu sistēmu godīgumam un ļaut valdībām faktiski īstenot nodokļu
  suverentitāti
  . Šie jaunie politiskie mērķi ir pārvērsti ieteikumos par konkrētu rīcību, kas saistīti ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) iniciatīvu, kura vērsta pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (BEPS). Reaģējot uz to, ka nepieciešams nodrošināt godīgāku nodokļu uzlikšanu, Komisija 2015. gada 17. jūnija paziņojumā ir izklāstījusi Rīcības plānu par taisnīgu un efektīvu uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmu Eiropas Savienībā (rīcības plāns) (3).

| (1) | Pašlaik starptautiskās nodokļu sistēmas politiskās prioritātes aktualizē vajadzību nodrošināt, ka nodokli maksā tajā vietā, kur
  tiek
  gūta peļņa vai
  tiek
  radīta vērtība. Tādēļ ir ļoti svarīgi atjaunot ticību nodokļu sistēmu godīgumam un ļaut valdībām faktiski īstenot nodokļu
  suverenitāti
  . Šie jaunie politiskie mērķi ir pārvērsti ieteikumos par konkrētu rīcību, kas saistīti ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) iniciatīvu, kura vērsta pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (BEPS). Reaģējot uz to, ka nepieciešams nodrošināt godīgāku nodokļu uzlikšanu, Komisija 2015. gada 17. jūnija paziņojumā ir izklāstījusi Rīcības plānu par taisnīgu un efektīvu uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmu Eiropas Savienībā (rīcības plāns) (3)

  un tajā atzinusi, ka pilnvērtīga kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze (KKUINB) ar atbilstošu un taisnīgu sadales koeficientu būtu tieši tas elements, kas patiesi spētu mainīt “spēles noteikumus” cīņā pret mākslīgas nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas stratēģijām
  .
  Ņemot to vērā, Komisijai pēc iespējas drīzāk būtu jāpublicē vērienīgs priekšlikums par KKUINB un likumdevējiem pēc iespējas ātrāk būtu jāpabeidz sarunas par šo būtiski svarīgo priekšlikumu. Pienācīgi būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 19. aprīļa nostāja par priekšlikumu Padomes direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB). |
| --- | --- |

(1)

Pašlaik starptautiskās nodokļu sistēmas politiskās prioritātes aktualizē vajadzību nodrošināt, ka nodokli maksā tajā vietā, kur
  tiek
  gūta peļņa vai
  tiek
  radīta vērtība. Tādēļ ir ļoti svarīgi atjaunot ticību nodokļu sistēmu godīgumam un ļaut valdībām faktiski īstenot nodokļu
  suverenitāti
  . Šie jaunie politiskie mērķi ir pārvērsti ieteikumos par konkrētu rīcību, kas saistīti ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) iniciatīvu, kura vērsta pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (BEPS). Reaģējot uz to, ka nepieciešams nodrošināt godīgāku nodokļu uzlikšanu, Komisija 2015. gada 17. jūnija paziņojumā ir izklāstījusi Rīcības plānu par taisnīgu un efektīvu uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmu Eiropas Savienībā (rīcības plāns) (3)

  un tajā atzinusi, ka pilnvērtīga kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze (KKUINB) ar atbilstošu un taisnīgu sadales koeficientu būtu tieši tas elements, kas patiesi spētu mainīt “spēles noteikumus” cīņā pret mākslīgas nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas stratēģijām
  .
  Ņemot to vērā, Komisijai pēc iespējas drīzāk būtu jāpublicē vērienīgs priekšlikums par KKUINB un likumdevējiem pēc iespējas ātrāk būtu jāpabeidz sarunas par šo būtiski svarīgo priekšlikumu. Pienācīgi būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 19. aprīļa nostāja par priekšlikumu Padomes direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB).

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Savienība uzskata cīņu pret krāpšanu, nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas par svarīgākajām politiskajām prioritātēm, jo agresīvas nodokļu plānošanas darbības ir nepieņemamas no iekšējā tirgus integritātes un sociālā taisnīguma viedokļa. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Savienība uzskata cīņu pret krāpšanu, nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas par svarīgākajām politiskajām prioritātēm, jo agresīvas nodokļu plānošanas darbības ir nepieņemamas no iekšējā tirgus integritātes un sociālā taisnīguma viedokļa.

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Lielākā daļa dalībvalstu kā ESAO dalībnieces ir uzņēmušās saistības īstenot 15 rīcības punktus cīņā pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu, kas nonāca atklātībā 2015. gada 5. oktobrī. Tādēļ iekšējā tirgus labas darbības nodrošināšanai ir būtiski, lai dalībvalstis kā minimumu īstenotu savas saistības BEPS ietvaros un plašākā kontekstā, rīkotos ar nolūku ierobežot nodokļu apiešanas praksi un nodrošinātu godīgu un faktisku nodokļu uzlikšanu Savienībā pietiekami saskanīgā un koordinētā veidā. Tirgū, kurā ekonomikas ir lielā mērā savstarpēji saistītas, ir nepieciešamas kopīgas stratēģiskas metodes un koordinēta rīcība, lai uzlabotu iekšējā tirgus darbību un izmantotu visus maksimāli iespējamos pozitīvos ieguvumus no iniciatīvas, kas vērsta pret BEPS. Turklāt vienīgi ar kopīgiem noteikumiem varētu novērst tirgus sadrumstalotību un darīt galu pastāvošajām neatbilstībām un tirgus kropļojumiem. Visbeidzot, tādi valstu īstenošanas pasākumi, kuriem visā Savienībā ir kopīgs pamats, nodokļu maksātājiem sniegtu juridisko noteiktību par to, ka minētie pasākumi ir savietojami ar Savienības tiesībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Lielākā daļa dalībvalstu kā ESAO dalībnieces ir uzņēmušās saistības īstenot 15 rīcības punktus cīņā pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu, kas nonāca atklātībā 2015. gada 5. oktobrī. Tādēļ iekšējā tirgus labas darbības nodrošināšanai ir būtiski, lai dalībvalstis kā minimumu īstenotu savas saistības BEPS ietvaros un plašākā kontekstā, rīkotos ar nolūku ierobežot nodokļu apiešanas praksi un nodrošinātu godīgu un faktisku nodokļu uzlikšanu Savienībā pietiekami saskanīgā un koordinētā veidā. Tirgū, kurā ekonomikas ir lielā mērā savstarpēji saistītas, ir nepieciešamas kopīgas stratēģiskas metodes un koordinēta rīcība, lai uzlabotu iekšējā tirgus darbību un izmantotu visus maksimāli iespējamos pozitīvos ieguvumus no iniciatīvas, kas vērsta pret BEPS. Turklāt vienīgi ar kopīgiem noteikumiem varētu novērst tirgus sadrumstalotību un darīt galu pastāvošajām neatbilstībām un tirgus kropļojumiem. Visbeidzot, tādi valstu īstenošanas pasākumi, kuriem visā Savienībā ir kopīgs pamats, nodokļu maksātājiem sniegtu juridisko noteiktību par to, ka minētie pasākumi ir savietojami ar Savienības tiesībām.

| (2) | Lielākā daļa dalībvalstu kā ESAO dalībnieces ir uzņēmušās saistības īstenot 15 rīcības punktus cīņā pret
  reālu
  nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu, kas nonāca atklātībā 2015. gada 5. oktobrī. Tādēļ iekšējā tirgus labas darbības nodrošināšanai ir būtiski, lai dalībvalstis kā minimumu īstenotu savas saistības BEPS ietvaros un plašākā kontekstā, rīkotos ar nolūku ierobežot nodokļu apiešanas praksi un nodrošinātu godīgu un faktisku nodokļu uzlikšanu Savienībā pietiekami saskanīgā un koordinētā veidā. Tirgū, kurā ekonomikas ir lielā mērā savstarpēji saistītas, ir nepieciešamas kopīgas stratēģiskas metodes un koordinēta rīcība, lai uzlabotu iekšējā tirgus darbību un izmantotu visus maksimāli iespējamos pozitīvos ieguvumus no iniciatīvas, kas vērsta pret
  reālām
  BEPS
  stratēģijām, tomēr pienācīgi rūpējoties par to, lai uzņēmumi, kuri darbojas iekšējā tirgū, joprojām būtu konkurētspējīgi
  . Turklāt vienīgi ar kopīgiem noteikumiem varētu novērst tirgus sadrumstalotību un darīt galu pastāvošajām neatbilstībām un tirgus kropļojumiem. Visbeidzot, tādi valstu īstenošanas pasākumi, kuriem visā Savienībā ir kopīgs pamats, nodokļu maksātājiem sniegtu juridisko noteiktību par to, ka minētie pasākumi ir savietojami ar Savienības tiesībām.
  Savienībā, kurā ir ļoti atšķirīgi valstu tirgi, visaptverošam visu plānoto pasākumu ietekmes novērtējumam ir izšķiroša nozīme, lai šī kopējā nostāja izpelnītos dalībvalstu plašu atbalstu. |
| --- | --- |

(2)

Lielākā daļa dalībvalstu kā ESAO dalībnieces ir uzņēmušās saistības īstenot 15 rīcības punktus cīņā pret
  reālu
  nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu, kas nonāca atklātībā 2015. gada 5. oktobrī. Tādēļ iekšējā tirgus labas darbības nodrošināšanai ir būtiski, lai dalībvalstis kā minimumu īstenotu savas saistības BEPS ietvaros un plašākā kontekstā, rīkotos ar nolūku ierobežot nodokļu apiešanas praksi un nodrošinātu godīgu un faktisku nodokļu uzlikšanu Savienībā pietiekami saskanīgā un koordinētā veidā. Tirgū, kurā ekonomikas ir lielā mērā savstarpēji saistītas, ir nepieciešamas kopīgas stratēģiskas metodes un koordinēta rīcība, lai uzlabotu iekšējā tirgus darbību un izmantotu visus maksimāli iespējamos pozitīvos ieguvumus no iniciatīvas, kas vērsta pret
  reālām
  BEPS
  stratēģijām, tomēr pienācīgi rūpējoties par to, lai uzņēmumi, kuri darbojas iekšējā tirgū, joprojām būtu konkurētspējīgi
  . Turklāt vienīgi ar kopīgiem noteikumiem varētu novērst tirgus sadrumstalotību un darīt galu pastāvošajām neatbilstībām un tirgus kropļojumiem. Visbeidzot, tādi valstu īstenošanas pasākumi, kuriem visā Savienībā ir kopīgs pamats, nodokļu maksātājiem sniegtu juridisko noteiktību par to, ka minētie pasākumi ir savietojami ar Savienības tiesībām.
  Savienībā, kurā ir ļoti atšķirīgi valstu tirgi, visaptverošam visu plānoto pasākumu ietekmes novērtējumam ir izšķiroša nozīme, lai šī kopējā nostāja izpelnītos dalībvalstu plašu atbalstu.

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a) | Saskaņā ar ESAO klasifikāciju tā dēvētās nodokļu oāzes var būt arī pārredzamas, tāpēc būtu jāizstrādā priekšlikumi par to, kā palielināt trasta fondu un tiem līdzīgu struktūru pārredzamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3a)

Saskaņā ar ESAO klasifikāciju tā dēvētās nodokļu oāzes var būt arī pārredzamas, tāpēc būtu jāizstrādā priekšlikumi par to, kā palielināt trasta fondu un tiem līdzīgu struktūru pārredzamību.

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Ir būtiski nodrošināt nodokļu iestādēm attiecīgus līdzekļus, lai tās varētu efektīvi cīnīties pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu un tādējādi panākt, ka lielu starptautisku uzņēmumu darbība kļūst pārredzamāka, jo īpaši attiecībā uz gūto peļņu, samaksātajiem peļņas nodokļiem, saņemtajām subsīdijām, nodokļu atvieglojumiem, darbinieku skaitu un pārvaldītajiem aktīviem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Ir būtiski nodrošināt nodokļu iestādēm attiecīgus līdzekļus, lai tās varētu efektīvi cīnīties pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu un tādējādi panākt, ka lielu starptautisku uzņēmumu darbība kļūst pārredzamāka, jo īpaši attiecībā uz gūto peļņu, samaksātajiem peļņas nodokļiem, saņemtajām subsīdijām, nodokļu atvieglojumiem, darbinieku skaitu un pārvaldītajiem aktīviem.

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums

4.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4b) | Lai pieeja pastāvīgām iestādēm būtu konsekventa, būtiski svarīgi ir panākt, lai dalībvalstis gan attiecīgajos tiesību aktos, gan divpusējos nodokļu nolīgumos izmantotu vienu un to pašu jēdziena “pastāvīga iestāde” definīciju atbilstoši ESAO Paraugkonvencijas par nodokļu uzlikšanu ienākumiem un kapitālam 5. pantam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4b)

Lai pieeja pastāvīgām iestādēm būtu konsekventa, būtiski svarīgi ir panākt, lai dalībvalstis gan attiecīgajos tiesību aktos, gan divpusējos nodokļu nolīgumos izmantotu vienu un to pašu jēdziena “pastāvīga iestāde” definīciju atbilstoši ESAO Paraugkonvencijas par nodokļu uzlikšanu ienākumiem un kapitālam 5. pantam.

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums

4.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4c) | Lai nepieļautu, ka peļņa tiek neatbilstīgi attiecināta uz pastāvīgām iestādēm, dalībvalstīm būtu jāievēro ESAO Paraugkonvencijas par nodokļu uzlikšanu ienākumiem un kapitālam 7. pantā iekļautie noteikumi par peļņu, kas attiecināma uz pastāvīgu iestādi, un šo noteikumu pārskatīšanas gadījumā dalībvalstīm būtu attiecīgi jāpielāgo piemērojamie valsts tiesību akti un divpusējie nolīgumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4c)

Lai nepieļautu, ka peļņa tiek neatbilstīgi attiecināta uz pastāvīgām iestādēm, dalībvalstīm būtu jāievēro ESAO Paraugkonvencijas par nodokļu uzlikšanu ienākumiem un kapitālam 7. pantā iekļautie noteikumi par peļņu, kas attiecināma uz pastāvīgu iestādi, un šo noteikumu pārskatīšanas gadījumā dalībvalstīm būtu attiecīgi jāpielāgo piemērojamie valsts tiesību akti un divpusējie nolīgumi.

Grozījums Nr. 8

Direktīvas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Ir nepieciešams paredzēt noteikumus, kas vērsti pret nodokļu bāzes samazināšanu iekšējā tirgū un peļņas novirzīšanu ārpus iekšējā tirgus. Lai sekmētu šā mērķa sasniegšanu, ir nepieciešami noteikumi šādās jomās: procentu atskaitīšanas ierobežojumi, izceļošanas nodokļa uzlikšana, pārejas klauzula, vispārējs noteikums par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu, noteikumi attiecībā uz kontrolētiem ārvalstu uzņēmumiem un sistēma, kas vēršas pret hibrīdneatbilstībām. Gadījumos, kad minēto noteikumu piemērošana izraisa nodokļu dubultu uzlikšanu, nodokļu maksātājiem būtu jāsaņem atvieglojums, kas attiecīgā gadījumā izpaužas kā citā dalībvalstī vai trešā valstī samaksātā nodokļa atskaitīšana. Tādējādi noteikumiem vajadzētu būt ar mērķi ne vien vērsties pret nodokļu apiešanas praksi, bet arī izvairīties no citu iekšējā tirgus šķēršļu radīšanas, piemēram, nodokļu dubultas uzlikšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Ir nepieciešams paredzēt noteikumus, kas vērsti pret nodokļu bāzes samazināšanu iekšējā tirgū un peļņas novirzīšanu ārpus iekšējā tirgus. Lai sekmētu šā mērķa sasniegšanu, ir nepieciešami noteikumi šādās jomās: procentu atskaitīšanas ierobežojumi, izceļošanas nodokļa uzlikšana, pārejas klauzula, vispārējs noteikums par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu, noteikumi attiecībā uz kontrolētiem ārvalstu uzņēmumiem un sistēma, kas vēršas pret hibrīdneatbilstībām. Gadījumos, kad minēto noteikumu piemērošana izraisa nodokļu dubultu uzlikšanu, nodokļu maksātājiem būtu jāsaņem atvieglojums, kas attiecīgā gadījumā izpaužas kā citā dalībvalstī vai trešā valstī samaksātā nodokļa atskaitīšana. Tādējādi noteikumiem vajadzētu būt ar mērķi ne vien vērsties pret nodokļu apiešanas praksi, bet arī izvairīties no citu iekšējā tirgus šķēršļu radīšanas, piemēram, nodokļu dubultas uzlikšanas.

| (5) | Ir nepieciešams paredzēt noteikumus, kas vērsti pret nodokļu bāzes samazināšanu iekšējā tirgū un peļņas novirzīšanu ārpus iekšējā tirgus. Lai sekmētu šā mērķa sasniegšanu, ir nepieciešami noteikumi šādās jomās: procentu atskaitīšanas ierobežojumi,
  galvenie pasākumi aizsardzībai pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu ar slepenības vai zemu nodokļu jurisdikciju starpniecību,
  izceļošanas nodokļa uzlikšana,
  skaidra jēdziena “pastāvīga iestāde” definīcija, precīzi transfertcenas noteikumi, “patentlodziņa” režīma sistēmu regulējums,
  pārejas klauzula
  gadījumā, ja nav stabila nodokļu nolīguma ar trešo valsti, kuram ir līdzvērtīgs spēks
  , vispārējs noteikums par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu, noteikumi attiecībā uz kontrolētiem ārvalstu uzņēmumiem un sistēma, kas vēršas pret hibrīdneatbilstībām. Gadījumos, kad minēto noteikumu piemērošana izraisa nodokļu dubultu uzlikšanu, nodokļu maksātājiem būtu jāsaņem atvieglojums, kas attiecīgā gadījumā izpaužas kā citā dalībvalstī vai trešā valstī samaksātā nodokļa atskaitīšana. Tādējādi noteikumiem vajadzētu būt ar mērķi ne vien vērsties pret nodokļu apiešanas praksi, bet arī izvairīties no citu iekšējā tirgus šķēršļu radīšanas, piemēram, nodokļu dubultas uzlikšanas.
  Lai minētos noteikumus pareizi piemērotu, nodokļu iestādes dalībvalstīs ir jānodrošina ar atbilstošiem resursiem. Taču vienlīdz steidzami ir jāpieņem vienots noteikumu kopums par to, kā Savienībā tiek aprēķināta ar nodokli apliekamā pārrobežu uzņēmumu peļņa, nodokļu vajadzībām uzņēmumu grupas uzskatot par vienu vienību, lai tādējādi veidotu spēcīgāku iekšējo tirgu un lai pašreizējā uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmā likvidētu daudzās nepilnības, kuru dēļ ir iespējama agresīva nodokļu plānošana. |
| --- | --- |

(5)

Ir nepieciešams paredzēt noteikumus, kas vērsti pret nodokļu bāzes samazināšanu iekšējā tirgū un peļņas novirzīšanu ārpus iekšējā tirgus. Lai sekmētu šā mērķa sasniegšanu, ir nepieciešami noteikumi šādās jomās: procentu atskaitīšanas ierobežojumi,
  galvenie pasākumi aizsardzībai pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu ar slepenības vai zemu nodokļu jurisdikciju starpniecību,
  izceļošanas nodokļa uzlikšana,
  skaidra jēdziena “pastāvīga iestāde” definīcija, precīzi transfertcenas noteikumi, “patentlodziņa” režīma sistēmu regulējums,
  pārejas klauzula
  gadījumā, ja nav stabila nodokļu nolīguma ar trešo valsti, kuram ir līdzvērtīgs spēks
  , vispārējs noteikums par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu, noteikumi attiecībā uz kontrolētiem ārvalstu uzņēmumiem un sistēma, kas vēršas pret hibrīdneatbilstībām. Gadījumos, kad minēto noteikumu piemērošana izraisa nodokļu dubultu uzlikšanu, nodokļu maksātājiem būtu jāsaņem atvieglojums, kas attiecīgā gadījumā izpaužas kā citā dalībvalstī vai trešā valstī samaksātā nodokļa atskaitīšana. Tādējādi noteikumiem vajadzētu būt ar mērķi ne vien vērsties pret nodokļu apiešanas praksi, bet arī izvairīties no citu iekšējā tirgus šķēršļu radīšanas, piemēram, nodokļu dubultas uzlikšanas.
  Lai minētos noteikumus pareizi piemērotu, nodokļu iestādes dalībvalstīs ir jānodrošina ar atbilstošiem resursiem. Taču vienlīdz steidzami ir jāpieņem vienots noteikumu kopums par to, kā Savienībā tiek aprēķināta ar nodokli apliekamā pārrobežu uzņēmumu peļņa, nodokļu vajadzībām uzņēmumu grupas uzskatot par vienu vienību, lai tādējādi veidotu spēcīgāku iekšējo tirgu un lai pašreizējā uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmā likvidētu daudzās nepilnības, kuru dēļ ir iespējama agresīva nodokļu plānošana.

Grozījums Nr. 9

Direktīvas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Cenšoties samazināt globālās nodokļu saistības, pārrobežu uzņēmumu grupas arvien vairāk mēģina novirzīt peļņu no liela nodokļa jurisdikcijām uz zemāka nodokļa jurisdikcijām, bieži izmantojot paaugstinātus procentu maksājumus. Procentu ierobežošanas
  noteikums
  ir
  nepieciešams
  , lai šādu praksi novērstu, ierobežojot nodokļu maksātāja iespējas atskaitīt neto finanšu izmaksas (proti, finanšu ieņēmumu un finanšu izdevumu starpību).
  Tādēļ
  ir nepieciešams noteikt atskaitāmo izdevumu īpatsvaru, par atsauci ņemot nodokļu maksātāja rezultātu pirms procentiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas (EBITDA). No nodokļa atbrīvotus finanšu ieņēmumus nevajadzētu ņemt vērā finanšu izdevumu aprēķinā. Tādēļ nosakot procentus, ko var atskaitīt, būtu jāņem vērā vienīgi apliekamais ienākums. Lai vienkāršotu situāciju tādiem nodokļu maksātājiem, kuriem ir mazāks risks attiecībā uz nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu, neto procentiem vienmēr jābūt atskaitāmiem līdz konkrētai maksimālajai summai, kuru piemēro, ja atskaitījums pārsniedz ar EBITDA aprēķināto īpatsvaru. Ja nodokļu maksātājs ir daļa no grupas, kura sniedz obligātos konsolidētos pārskatus, tad, piešķirot nodokļu maksātājam tiesības atskaitīt lielākas neto finanšu izmaksas, būtu jāņem vērā visas grupas parādsaistības. Procentu ierobežošanas noteikums būtu jāpiemēro attiecībā uz nodokļu maksātāja neto finanšu izmaksām, neatkarīgi no tā, vai izmaksu pamatā esošais parāds radies valstī, pārrobežu situācijā Savienībā vai ar trešām valstīm.
  Lai gan
  ir
  vispārēji atzīts
  , ka uz finanšu sabiedrībām, proti, finanšu iestādēm un apdrošināšanas sabiedrībām arī būtu jāattiecina procentu atskaitīšanas ierobežojumi,
  tāpat ir atzīts arī tas
  ,
  ka abām minētajām jomām ir īpašas iezīmes
  ,
  kuru dēļ tām nepieciešama
  īpaši
  izstrādāta pieeja
  .
  Tā kā šajā jomā diskusijas starptautiskā un Savienības kontekstā vēl nav atrasts galīgs risinājums, pašlaik vēl nav iespējams ietvert konkrētus noteikumus finanšu un apdrošināšanas jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Cenšoties samazināt globālās nodokļu saistības, pārrobežu uzņēmumu grupas arvien vairāk mēģina novirzīt peļņu no liela nodokļa jurisdikcijām uz zemāka nodokļa jurisdikcijām, bieži izmantojot paaugstinātus procentu maksājumus. Procentu ierobežošanas
  noteikums
  ir
  nepieciešams
  , lai šādu praksi novērstu, ierobežojot nodokļu maksātāja iespējas atskaitīt neto finanšu izmaksas (proti, finanšu ieņēmumu un finanšu izdevumu starpību).
  Tādēļ
  ir nepieciešams noteikt atskaitāmo izdevumu īpatsvaru, par atsauci ņemot nodokļu maksātāja rezultātu pirms procentiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas (EBITDA). No nodokļa atbrīvotus finanšu ieņēmumus nevajadzētu ņemt vērā finanšu izdevumu aprēķinā. Tādēļ nosakot procentus, ko var atskaitīt, būtu jāņem vērā vienīgi apliekamais ienākums. Lai vienkāršotu situāciju tādiem nodokļu maksātājiem, kuriem ir mazāks risks attiecībā uz nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu, neto procentiem vienmēr jābūt atskaitāmiem līdz konkrētai maksimālajai summai, kuru piemēro, ja atskaitījums pārsniedz ar EBITDA aprēķināto īpatsvaru. Ja nodokļu maksātājs ir daļa no grupas, kura sniedz obligātos konsolidētos pārskatus, tad, piešķirot nodokļu maksātājam tiesības atskaitīt lielākas neto finanšu izmaksas, būtu jāņem vērā visas grupas parādsaistības. Procentu ierobežošanas noteikums būtu jāpiemēro attiecībā uz nodokļu maksātāja neto finanšu izmaksām, neatkarīgi no tā, vai izmaksu pamatā esošais parāds radies valstī, pārrobežu situācijā Savienībā vai ar trešām valstīm.
  Lai gan
  ir
  vispārēji atzīts
  , ka uz finanšu sabiedrībām, proti, finanšu iestādēm un apdrošināšanas sabiedrībām arī būtu jāattiecina procentu atskaitīšanas ierobežojumi,
  tāpat ir atzīts arī tas
  ,
  ka abām minētajām jomām ir īpašas iezīmes
  ,
  kuru dēļ tām nepieciešama
  īpaši
  izstrādāta pieeja
  .
  Tā kā šajā jomā diskusijas starptautiskā un Savienības kontekstā vēl nav atrasts galīgs risinājums, pašlaik vēl nav iespējams ietvert konkrētus noteikumus finanšu un apdrošināšanas jomā.

| (6) | Cenšoties samazināt globālās nodokļu saistības, pārrobežu uzņēmumu grupas arvien vairāk mēģina novirzīt peļņu no liela nodokļa jurisdikcijām uz zemāka nodokļa jurisdikcijām, bieži izmantojot paaugstinātus procentu maksājumus. Procentu ierobežošanas noteikums ir nepieciešams, lai šādu
  reālu BEPS
  praksi novērstu, ierobežojot nodokļu maksātāja iespējas atskaitīt neto finanšu izmaksas (proti, finanšu ieņēmumu un finanšu izdevumu starpību).
  Ar procentu likmēm saistītām izmaksām
  ir nepieciešams noteikt atskaitāmo izdevumu īpatsvaru, par atsauci ņemot nodokļu maksātāja rezultātu pirms procentiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas (EBITDA). No nodokļa atbrīvotus finanšu ieņēmumus nevajadzētu ņemt vērā finanšu izdevumu aprēķinā. Tādēļ nosakot procentus, ko var atskaitīt, būtu jāņem vērā vienīgi apliekamais ienākums. Lai vienkāršotu situāciju tādiem nodokļu maksātājiem, kuriem ir mazāks risks attiecībā uz nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu, neto procentiem vienmēr jābūt atskaitāmiem līdz konkrētai maksimālajai summai, kuru piemēro, ja atskaitījums pārsniedz ar EBITDA aprēķināto īpatsvaru. Ja nodokļu maksātājs ir daļa no grupas, kura sniedz obligātos konsolidētos pārskatus, tad, piešķirot nodokļu maksātājam tiesības atskaitīt lielākas neto finanšu izmaksas, būtu jāņem vērā visas grupas parādsaistības. Procentu ierobežošanas noteikums būtu jāpiemēro attiecībā uz nodokļu maksātāja neto finanšu izmaksām, neatkarīgi no tā, vai izmaksu pamatā esošais parāds radies valstī, pārrobežu situācijā Savienībā vai ar trešām valstīm. Ir
  vispāratzīts
  , ka uz finanšu sabiedrībām, proti, finanšu iestādēm un apdrošināšanas sabiedrībām, arī būtu jāattiecina procentu atskaitīšanas ierobežojumi,
  šajā nolūkā gan
  ,
  iespējams
  ,
  īstenojot
  īpaši
  izstrādātu pieeju
  . |
| --- | --- |

(6)

Cenšoties samazināt globālās nodokļu saistības, pārrobežu uzņēmumu grupas arvien vairāk mēģina novirzīt peļņu no liela nodokļa jurisdikcijām uz zemāka nodokļa jurisdikcijām, bieži izmantojot paaugstinātus procentu maksājumus. Procentu ierobežošanas noteikums ir nepieciešams, lai šādu
  reālu BEPS
  praksi novērstu, ierobežojot nodokļu maksātāja iespējas atskaitīt neto finanšu izmaksas (proti, finanšu ieņēmumu un finanšu izdevumu starpību).
  Ar procentu likmēm saistītām izmaksām
  ir nepieciešams noteikt atskaitāmo izdevumu īpatsvaru, par atsauci ņemot nodokļu maksātāja rezultātu pirms procentiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas (EBITDA). No nodokļa atbrīvotus finanšu ieņēmumus nevajadzētu ņemt vērā finanšu izdevumu aprēķinā. Tādēļ nosakot procentus, ko var atskaitīt, būtu jāņem vērā vienīgi apliekamais ienākums. Lai vienkāršotu situāciju tādiem nodokļu maksātājiem, kuriem ir mazāks risks attiecībā uz nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu, neto procentiem vienmēr jābūt atskaitāmiem līdz konkrētai maksimālajai summai, kuru piemēro, ja atskaitījums pārsniedz ar EBITDA aprēķināto īpatsvaru. Ja nodokļu maksātājs ir daļa no grupas, kura sniedz obligātos konsolidētos pārskatus, tad, piešķirot nodokļu maksātājam tiesības atskaitīt lielākas neto finanšu izmaksas, būtu jāņem vērā visas grupas parādsaistības. Procentu ierobežošanas noteikums būtu jāpiemēro attiecībā uz nodokļu maksātāja neto finanšu izmaksām, neatkarīgi no tā, vai izmaksu pamatā esošais parāds radies valstī, pārrobežu situācijā Savienībā vai ar trešām valstīm. Ir
  vispāratzīts
  , ka uz finanšu sabiedrībām, proti, finanšu iestādēm un apdrošināšanas sabiedrībām, arī būtu jāattiecina procentu atskaitīšanas ierobežojumi,
  šajā nolūkā gan
  ,
  iespējams
  ,
  īstenojot
  īpaši
  izstrādātu pieeju
  .

Grozījums Nr. 10

Direktīvas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | Ja ilgtermiņa infrastruktūras projekti, kas ir sabiedrības interesēs, tiek finansēti, emitējot parāda vērtspapīrus trešai personai, un ja attiecīgā parāda apjoms pārsniedz robežvērtību, kura šajā direktīvā noteikta atbrīvojuma piemērošanai, būtu jāļauj dalībvalstīm ar zināmiem nosacījumiem tomēr piemērot atbrīvojumu trešo personu aizdevumiem, ar ko finansē publiskās infrastruktūras projektus, jo ar ierosinātajiem procentu ierobežošanas noteikumiem šādos gadījumos varētu panākt vēlamajam pretēju rezultātu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Ja ilgtermiņa infrastruktūras projekti, kas ir sabiedrības interesēs, tiek finansēti, emitējot parāda vērtspapīrus trešai personai, un ja attiecīgā parāda apjoms pārsniedz robežvērtību, kura šajā direktīvā noteikta atbrīvojuma piemērošanai, būtu jāļauj dalībvalstīm ar zināmiem nosacījumiem tomēr piemērot atbrīvojumu trešo personu aizdevumiem, ar ko finansē publiskās infrastruktūras projektus, jo ar ierosinātajiem procentu ierobežošanas noteikumiem šādos gadījumos varētu panākt vēlamajam pretēju rezultātu.

Grozījums Nr. 11

Direktīvas priekšlikums

6.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6b) | Peļņas novirzīšana uz slepenības vai zemu nodokļu jurisdikcijām jo īpaši apdraud dalībvalstu nodokļu ieņēmumus un arī iespēju rīkoties vienlīdz taisnīgi pret uzņēmumiem, kuri apiet nodokļus, un uzņēmumiem, kas pilda nodokļu prasības, neatkarīgi no tā vai attiecīgais uzņēmums ir liels vai mazs. Ir būtiski svarīgi ne vien īstenot vispārējos pasākumus, kas šajā direktīvā ierosināti visām jurisdikcijām, bet arī nepieļaut, ka slepenības vai zemu nodokļu jurisdikcijās uzņēmumu ienākuma nodokļa un normatīvā vide ir veidota, balstoties uz nodokļu apiešanas rezultātā gūtas peļņas slēpšanu un uz to, ka netiek pienācīgi īstenoti labas nodokļu pārvaldības vispārējie standarti, piemēram, automātiska informācijas apmaiņa par nodokļiem, vai noklusējot netiek pildītas šo standartu prasības, jo netiek pienācīgi nodrošināta nodokļu tiesību aktu un starptautisko nolīgumu izpilde, ignorējot politisko apņemšanos tos īstenot. Tāpēc ir ierosināti konkrēti pasākumi, lai ar šo direktīvu panāktu, ka slepenības vai zemu nodokļu jurisdikcijas, kas jau pastāv, pilda starptautisko prasību nodrošināt nodokļu pārredzamību un taisnīgumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6b)

Peļņas novirzīšana uz slepenības vai zemu nodokļu jurisdikcijām jo īpaši apdraud dalībvalstu nodokļu ieņēmumus un arī iespēju rīkoties vienlīdz taisnīgi pret uzņēmumiem, kuri apiet nodokļus, un uzņēmumiem, kas pilda nodokļu prasības, neatkarīgi no tā vai attiecīgais uzņēmums ir liels vai mazs. Ir būtiski svarīgi ne vien īstenot vispārējos pasākumus, kas šajā direktīvā ierosināti visām jurisdikcijām, bet arī nepieļaut, ka slepenības vai zemu nodokļu jurisdikcijās uzņēmumu ienākuma nodokļa un normatīvā vide ir veidota, balstoties uz nodokļu apiešanas rezultātā gūtas peļņas slēpšanu un uz to, ka netiek pienācīgi īstenoti labas nodokļu pārvaldības vispārējie standarti, piemēram, automātiska informācijas apmaiņa par nodokļiem, vai noklusējot netiek pildītas šo standartu prasības, jo netiek pienācīgi nodrošināta nodokļu tiesību aktu un starptautisko nolīgumu izpilde, ignorējot politisko apņemšanos tos īstenot. Tāpēc ir ierosināti konkrēti pasākumi, lai ar šo direktīvu panāktu, ka slepenības vai zemu nodokļu jurisdikcijas, kas jau pastāv, pilda starptautisko prasību nodrošināt nodokļu pārredzamību un taisnīgumu.

Grozījums Nr. 13

Direktīvas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | Starptautiski uzņēmumi pārāk bieži novirza savu peļņu uz nodokļu oāzēm, nemaksājot nekādus nodokļus vai maksājot ļoti zemas likmes nodokļus. Ar jēdzienu “pastāvīga iestāde” būs precīzi un saistoši definēts tas, ar kādiem nosacījumiem starptautiska uzņēmuma darījumdarbība ir uzskatāma par labi iedibinātu attiecīgajā valstī. Tādējādi starptautiskajiem uzņēmumiem nāksies godīgi maksāt nodokļus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

Starptautiski uzņēmumi pārāk bieži novirza savu peļņu uz nodokļu oāzēm, nemaksājot nekādus nodokļus vai maksājot ļoti zemas likmes nodokļus. Ar jēdzienu “pastāvīga iestāde” būs precīzi un saistoši definēts tas, ar kādiem nosacījumiem starptautiska uzņēmuma darījumdarbība ir uzskatāma par labi iedibinātu attiecīgajā valstī. Tādējādi starptautiskajiem uzņēmumiem nāksies godīgi maksāt nodokļus.

Grozījums Nr. 14

Direktīvas priekšlikums

7.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7b) | Jēdziens “transfertcena” nozīmē to, kādā veidā un ar kādiem nosacījumiem tiek veikti darījumi starptautiskā uzņēmumā, tostarp tā meitasuzņēmumos un pastkastītes uzņēmumos, kuru peļņu atsavina starptautisks mātesuzņēmums. Tās ir cenas, ko nosaka savstarpējiem darījumiem (piemēram, preču un pakalpojumu apmaiņai) saistītu uzņēmumu grupā, kuri atrodas dažādās valstīs. Šīs cenas nosaka starptautiska uzņēmuma dalībnieki, kuri nav neatkarīgi, tādēļ tās varētu neatbilst neatkarīgā tirgus cenai. Savienībai ir jānodrošina, ka ar nodokli apliekamā starptautisku uzņēmumu peļņa netiek mākslīgi novirzīta uz trešo valstu jurisdikcijām un ka nodokļu bāze, ko starptautisks uzņēmums deklarējis savā valstī, ir atbilstoša faktiskajai darījumdarbībai, kuru attiecīgais uzņēmums tajā ir veicis. Nodokļu maksātāju interesēs ir būtiski samazināt nodokļu dubultās neuzlikšanas risku, ko varētu radīt domstarpības starp divām valstīm par to, kā noteikt nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošu atlīdzību par starptautiskiem darījumiem ar saistītajiem uzņēmumiem. Šī sistēma nenodrošina, ka nav iespējams izmantot dažus mākslīgus paņēmienus, sevišķi attiecībā uz produktiem, kuriem nav tirgus cenas (piemēram, franšīzes tiesības vai darījumdarbības pakalpojumi). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7b)

Jēdziens “transfertcena” nozīmē to, kādā veidā un ar kādiem nosacījumiem tiek veikti darījumi starptautiskā uzņēmumā, tostarp tā meitasuzņēmumos un pastkastītes uzņēmumos, kuru peļņu atsavina starptautisks mātesuzņēmums. Tās ir cenas, ko nosaka savstarpējiem darījumiem (piemēram, preču un pakalpojumu apmaiņai) saistītu uzņēmumu grupā, kuri atrodas dažādās valstīs. Šīs cenas nosaka starptautiska uzņēmuma dalībnieki, kuri nav neatkarīgi, tādēļ tās varētu neatbilst neatkarīgā tirgus cenai. Savienībai ir jānodrošina, ka ar nodokli apliekamā starptautisku uzņēmumu peļņa netiek mākslīgi novirzīta uz trešo valstu jurisdikcijām un ka nodokļu bāze, ko starptautisks uzņēmums deklarējis savā valstī, ir atbilstoša faktiskajai darījumdarbībai, kuru attiecīgais uzņēmums tajā ir veicis. Nodokļu maksātāju interesēs ir būtiski samazināt nodokļu dubultās neuzlikšanas risku, ko varētu radīt domstarpības starp divām valstīm par to, kā noteikt nesaistītu pušu darījuma principam atbilstošu atlīdzību par starptautiskiem darījumiem ar saistītajiem uzņēmumiem. Šī sistēma nenodrošina, ka nav iespējams izmantot dažus mākslīgus paņēmienus, sevišķi attiecībā uz produktiem, kuriem nav tirgus cenas (piemēram, franšīzes tiesības vai darījumdarbības pakalpojumi).

Grozījums Nr. 101/rev

Direktīvas priekšlikums

7.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7c) | Eiropas Savienībā tiek plaši izmantotas nodokļu shēmas, kas saistītas ar intelektuālo īpašumu, patentiem un pētniecību un izstrādi. Tomēr vairāki Komisijas veiktie pētījumi skaidri apliecina, ka saikne starp patentiem labvēlīgu režīmu un atbalstu pētniecībai un izstrādei daudzos gadījumos ir patvaļīga. ESAO ir izstrādājusi tā dēvēto grozīto saiknes pieeju “patentlodziņa” režīma sistēmas regulējumam. Šī metode garantē, ka “patentlodziņa” režīma sistēmā zemāku nodokļa likmi piemēro tikai tiem ienākumiem, kas ir saistīti ar pētniecības un izstrādes izdevumiem. Taču jau ir redzams, cik grūti dalībvalstīm ir piemērot jēdzienus “saikne” un “ekonomiskā būtība” inovācijai labvēlīgāka nodokļu režīma vajadzībām. Ja līdz 2017. gada janvārim dalībvalstīm joprojām nebūs izdevies vienādi panākt, ka ir pilnībā īstenota grozītā saiknes pieeja, lai izskaustu kaitējošas “patentlodziņa” režīma sistēmas, kas pašlaik pastāv, tad Komisijai vajadzētu iesniegt jaunu, saistošu likumdošanas priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 116. pantu, lai līdz 2017. gada 30. jūnijam panāktu veco kaitīgo režīmu atcelšanu, saīsinot periodu, kurā tiek piemēroti iepriekš spēkā esošie noteikumi. KKUINB būtu jānodrošina, ka vairs nav aktuāls jautājums par peļņas novirzīšanu ar intelektuālā īpašuma nodokļu plānošanas palīdzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7c)

Eiropas Savienībā tiek plaši izmantotas nodokļu shēmas, kas saistītas ar intelektuālo īpašumu, patentiem un pētniecību un izstrādi. Tomēr vairāki Komisijas veiktie pētījumi skaidri apliecina, ka saikne starp patentiem labvēlīgu režīmu un atbalstu pētniecībai un izstrādei daudzos gadījumos ir patvaļīga. ESAO ir izstrādājusi tā dēvēto grozīto saiknes pieeju “patentlodziņa” režīma sistēmas regulējumam. Šī metode garantē, ka “patentlodziņa” režīma sistēmā zemāku nodokļa likmi piemēro tikai tiem ienākumiem, kas ir saistīti ar pētniecības un izstrādes izdevumiem. Taču jau ir redzams, cik grūti dalībvalstīm ir piemērot jēdzienus “saikne” un “ekonomiskā būtība” inovācijai labvēlīgāka nodokļu režīma vajadzībām. Ja līdz 2017. gada janvārim dalībvalstīm joprojām nebūs izdevies vienādi panākt, ka ir pilnībā īstenota grozītā saiknes pieeja, lai izskaustu kaitējošas “patentlodziņa” režīma sistēmas, kas pašlaik pastāv, tad Komisijai vajadzētu iesniegt jaunu, saistošu likumdošanas priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 116. pantu, lai līdz 2017. gada 30. jūnijam panāktu veco kaitīgo režīmu atcelšanu, saīsinot periodu, kurā tiek piemēroti iepriekš spēkā esošie noteikumi. KKUINB būtu jānodrošina, ka vairs nav aktuāls jautājums par peļņas novirzīšanu ar intelektuālā īpašuma nodokļu plānošanas palīdzību.

Grozījums Nr. 16

Direktīvas priekšlikums

7.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7d) | Izceļošanas nodoklis nebūtu jāiekasē, ja ir pārvesti materiālie aktīvi, no kuriem gūst tā dēvētos aktīvos ienākumus. Šādu aktīvu pārvešana ir uzņēmuma resursu efektīva sadalījuma neatņemams elements, un to neveic galvenokārt nodokļu optimizēšanas un nodokļu apiešanas nolūkā, tāpēc šādu aktīvu pārvešanai šādi noteikumi nebūtu jāpiemēro. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7d)

Izceļošanas nodoklis nebūtu jāiekasē, ja ir pārvesti materiālie aktīvi, no kuriem gūst tā dēvētos aktīvos ienākumus. Šādu aktīvu pārvešana ir uzņēmuma resursu efektīva sadalījuma neatņemams elements, un to neveic galvenokārt nodokļu optimizēšanas un nodokļu apiešanas nolūkā, tāpēc šādu aktīvu pārvešanai šādi noteikumi nebūtu jāpiemēro.

Grozījums Nr. 17

Direktīvas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Ņemot vērā to, ka pastāv konkrētas grūtības piešķirt atlaides nodokļu kredīta veidā par ārzemēs samaksātiem nodokļiem, valstis arvien biežāk rezidences valstī cenšas atbrīvot no nodokļiem ārvalstīs gūtu ienākumu. Tomēr šādai pieejai ir neparedzēta nelabvēlīga ietekme, proti, tā sekmē situācijas, kurās ienākums, kam nav uzlikts nodoklis vai uzlikts zems nodoklis, pārvietojas uz iekšējo tirgu un apgrozās Savienībā, daudzos gadījumos neaplikts ar nodokli, izmantojot Savienības tiesībās pieejamos instrumentus. Parasti šādas prakses novēršanai izmanto pārejas klauzulas. Tādēļ ir nepieciešams paredzēt pārejas klauzulu, kura vēršas pret tādiem konkrētiem ārvalstīs gūta ienākuma veidiem, piemēram, peļņas sadale, ienākums no daļu atsavināšanas un pastāvīgās iestādes peļņa, kuri Savienībā ir atbrīvoti no nodokļiem
  un kuru izcelsme ir trešajās valstīs
  . Šim ienākumam būtu jāuzliek nodoklis Savienībā, ja tam trešajā valstī uzliktais nodoklis ir zemāks par noteikto līmeni
  . Ņemot vērā to, ka pārejas klauzulā nav prasīta kontrole pār vienību, kurai uzlikts zems nodoklis, un ka tādēļ var nebūt pieejami vienības obligātie pārskati, faktiskās nodokļa likmes aprēķināšana var būt ļoti sarežģīts pasākums. Tādēļ dalībvalstīm, piemērojot pārejas klauzulu, būtu jāizmanto likumiskā nodokļa likme
  . Lai novērstu nodokļu dubultu uzlikšanu, dalībvalstīm, kuras piemēro pārejas klauzulu, būtu jāpiešķir atlaide par ārvalstīs samaksāto nodokli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Ņemot vērā to, ka pastāv konkrētas grūtības piešķirt atlaides nodokļu kredīta veidā par ārzemēs samaksātiem nodokļiem, valstis arvien biežāk rezidences valstī cenšas atbrīvot no nodokļiem ārvalstīs gūtu ienākumu. Tomēr šādai pieejai ir neparedzēta nelabvēlīga ietekme, proti, tā sekmē situācijas, kurās ienākums, kam nav uzlikts nodoklis vai uzlikts zems nodoklis, pārvietojas uz iekšējo tirgu un apgrozās Savienībā, daudzos gadījumos neaplikts ar nodokli, izmantojot Savienības tiesībās pieejamos instrumentus. Parasti šādas prakses novēršanai izmanto pārejas klauzulas. Tādēļ ir nepieciešams paredzēt pārejas klauzulu, kura vēršas pret tādiem konkrētiem ārvalstīs gūta ienākuma veidiem, piemēram, peļņas sadale, ienākums no daļu atsavināšanas un pastāvīgās iestādes peļņa, kuri Savienībā ir atbrīvoti no nodokļiem
  un kuru izcelsme ir trešajās valstīs
  . Šim ienākumam būtu jāuzliek nodoklis Savienībā, ja tam trešajā valstī uzliktais nodoklis ir zemāks par noteikto līmeni
  . Ņemot vērā to, ka pārejas klauzulā nav prasīta kontrole pār vienību, kurai uzlikts zems nodoklis, un ka tādēļ var nebūt pieejami vienības obligātie pārskati, faktiskās nodokļa likmes aprēķināšana var būt ļoti sarežģīts pasākums. Tādēļ dalībvalstīm, piemērojot pārejas klauzulu, būtu jāizmanto likumiskā nodokļa likme
  . Lai novērstu nodokļu dubultu uzlikšanu, dalībvalstīm, kuras piemēro pārejas klauzulu, būtu jāpiešķir atlaide par ārvalstīs samaksāto nodokli.

| (8) | Ņemot vērā to, ka pastāv konkrētas grūtības piešķirt atlaides nodokļu kredīta veidā par ārzemēs samaksātiem nodokļiem, valstis arvien biežāk rezidences valstī cenšas atbrīvot no nodokļiem ārvalstīs gūtu ienākumu. Tomēr šādai pieejai ir neparedzēta nelabvēlīga ietekme, proti, tā sekmē situācijas, kurās ienākums, kam nav uzlikts nodoklis vai uzlikts zems nodoklis, pārvietojas uz iekšējo tirgu un apgrozās Savienībā, daudzos gadījumos neaplikts ar nodokli, izmantojot Savienības tiesībās pieejamos instrumentus. Parasti šādas prakses novēršanai izmanto pārejas klauzulas. Tādēļ ir nepieciešams paredzēt pārejas klauzulu, kura vēršas pret tādiem konkrētiem ārvalstīs gūta ienākuma veidiem, piemēram, peļņas sadale, ienākums no daļu atsavināšanas un pastāvīgās iestādes peļņa, kuri Savienībā ir atbrīvoti no nodokļiem. Šim ienākumam būtu jāuzliek nodoklis Savienībā, ja tam
  izcelsmes
  valstī uzliktais nodoklis ir zemāks par noteikto līmeni
  un ja nav stabila nodokļu nolīguma ar trešo valsti
  ,
  kuram ir līdzvērtīgs spēks
  . Lai novērstu nodokļu dubultu uzlikšanu, dalībvalstīm, kuras piemēro pārejas klauzulu, būtu jāpiešķir atlaide par ārvalstīs samaksāto nodokli. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā to, ka pastāv konkrētas grūtības piešķirt atlaides nodokļu kredīta veidā par ārzemēs samaksātiem nodokļiem, valstis arvien biežāk rezidences valstī cenšas atbrīvot no nodokļiem ārvalstīs gūtu ienākumu. Tomēr šādai pieejai ir neparedzēta nelabvēlīga ietekme, proti, tā sekmē situācijas, kurās ienākums, kam nav uzlikts nodoklis vai uzlikts zems nodoklis, pārvietojas uz iekšējo tirgu un apgrozās Savienībā, daudzos gadījumos neaplikts ar nodokli, izmantojot Savienības tiesībās pieejamos instrumentus. Parasti šādas prakses novēršanai izmanto pārejas klauzulas. Tādēļ ir nepieciešams paredzēt pārejas klauzulu, kura vēršas pret tādiem konkrētiem ārvalstīs gūta ienākuma veidiem, piemēram, peļņas sadale, ienākums no daļu atsavināšanas un pastāvīgās iestādes peļņa, kuri Savienībā ir atbrīvoti no nodokļiem. Šim ienākumam būtu jāuzliek nodoklis Savienībā, ja tam
  izcelsmes
  valstī uzliktais nodoklis ir zemāks par noteikto līmeni
  un ja nav stabila nodokļu nolīguma ar trešo valsti
  ,
  kuram ir līdzvērtīgs spēks
  . Lai novērstu nodokļu dubultu uzlikšanu, dalībvalstīm, kuras piemēro pārejas klauzulu, būtu jāpiešķir atlaide par ārvalstīs samaksāto nodokli.

Grozījums Nr. 96

Direktīvas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Vispārējus noteikumus par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu (GAAR) nodokļu sistēmās izmanto, lai vērstos pret ļaunprātīgu nodokļu praksi, kas vēl nav aptverta konkrētiem gadījumiem paredzētos noteikumos. Proti, GAAR izmantošanas nolūks ir novērst nepilnības, neskarot konkrētu ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas noteikumu piemērojamību. Savienībā GAAR piemērošana būtu jāattiecina
  vienīgi
  uz struktūrām,
  kuras ir “pilnībā mākslīgas” (neīstas); ja tas tā nav
  ,
  tad būtu jādod
  nodokļu maksātājam
  tiesības
  saviem tirdzniecības darījumiem izvēlēties visefektīvāko nodokļu struktūru. Tādēļ ir svarīgi nodrošināt to, ka GAAR valstu līmenī, Savienības līmenī un ar trešām valstīm piemēro vienotā veidā, lai nebūtu atšķirību to piemērošanas tvērumā un rezultātos valstu līmenī un pārrobežu situācijās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Vispārējus noteikumus par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu (GAAR) nodokļu sistēmās izmanto, lai vērstos pret ļaunprātīgu nodokļu praksi, kas vēl nav aptverta konkrētiem gadījumiem paredzētos noteikumos. Proti, GAAR izmantošanas nolūks ir novērst nepilnības, neskarot konkrētu ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas noteikumu piemērojamību. Savienībā GAAR piemērošana būtu jāattiecina
  vienīgi
  uz struktūrām,
  kuras ir “pilnībā mākslīgas” (neīstas); ja tas tā nav
  ,
  tad būtu jādod
  nodokļu maksātājam
  tiesības
  saviem tirdzniecības darījumiem izvēlēties visefektīvāko nodokļu struktūru. Tādēļ ir svarīgi nodrošināt to, ka GAAR valstu līmenī, Savienības līmenī un ar trešām valstīm piemēro vienotā veidā, lai nebūtu atšķirību to piemērošanas tvērumā un rezultātos valstu līmenī un pārrobežu situācijās.

| (9) | Vispārējus noteikumus par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu (GAAR) nodokļu sistēmās izmanto, lai vērstos pret ļaunprātīgu nodokļu praksi, kas vēl nav aptverta konkrētiem gadījumiem paredzētos noteikumos. Proti, GAAR izmantošanas nolūks ir novērst nepilnības, neskarot konkrētu ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas noteikumu piemērojamību. Savienībā GAAR piemērošana būtu jāattiecina uz struktūrām,
  kuru ieviešanas galvenais iemesls vai viens no galvenajiem iemesliem ir gūt nodokļu priekšrocības
  ,
  kas ir pretrunā citādā gadījumā piemērojamo nodokļu normu priekšmetam vai nolūkam, tomēr neliedzot
  nodokļu maksātājam saviem tirdzniecības darījumiem izvēlēties visefektīvāko nodokļu struktūru. Tādēļ ir svarīgi nodrošināt to, ka GAAR valstu līmenī, Savienības līmenī un ar trešām valstīm piemēro vienotā veidā, lai nebūtu atšķirību to piemērošanas tvērumā un rezultātos valstu līmenī un pārrobežu situācijās. |
| --- | --- |

(9)

Vispārējus noteikumus par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu (GAAR) nodokļu sistēmās izmanto, lai vērstos pret ļaunprātīgu nodokļu praksi, kas vēl nav aptverta konkrētiem gadījumiem paredzētos noteikumos. Proti, GAAR izmantošanas nolūks ir novērst nepilnības, neskarot konkrētu ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas noteikumu piemērojamību. Savienībā GAAR piemērošana būtu jāattiecina uz struktūrām,
  kuru ieviešanas galvenais iemesls vai viens no galvenajiem iemesliem ir gūt nodokļu priekšrocības
  ,
  kas ir pretrunā citādā gadījumā piemērojamo nodokļu normu priekšmetam vai nolūkam, tomēr neliedzot
  nodokļu maksātājam saviem tirdzniecības darījumiem izvēlēties visefektīvāko nodokļu struktūru. Tādēļ ir svarīgi nodrošināt to, ka GAAR valstu līmenī, Savienības līmenī un ar trešām valstīm piemēro vienotā veidā, lai nebūtu atšķirību to piemērošanas tvērumā un rezultātos valstu līmenī un pārrobežu situācijās.

Grozījums Nr. 19

Direktīvas priekšlikums

9.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | Struktūru vai struktūru virkni var uzskatīt par neīstu, ja attiecīgajā struktūrā vai struktūru virknē atšķiras noteiktiem ienākumu veidiem (piemēram, no patentiem gūtajiem ienākumiem) uzliktie nodokļi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9a)

Struktūru vai struktūru virkni var uzskatīt par neīstu, ja attiecīgajā struktūrā vai struktūru virknē atšķiras noteiktiem ienākumu veidiem (piemēram, no patentiem gūtajiem ienākumiem) uzliktie nodokļi.

Grozījums Nr. 97

Direktīvas priekšlikums

9.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9b) | Dalībvalstīm būtu jāievieš sīki izstrādāti noteikumi, ar kuriem precizē, kas tieši ir neīsta struktūra, un citas darbības nodokļu jomā, par kurām paredzētas sankcijas. Sankcijas būtu skaidri jānosaka, lai neradītu juridisko nenoteiktību un dotu spēcīgu stimulu pilnībā ievērot tiesību aktus nodokļu jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9b)

Dalībvalstīm būtu jāievieš sīki izstrādāti noteikumi, ar kuriem precizē, kas tieši ir neīsta struktūra, un citas darbības nodokļu jomā, par kurām paredzētas sankcijas. Sankcijas būtu skaidri jānosaka, lai neradītu juridisko nenoteiktību un dotu spēcīgu stimulu pilnībā ievērot tiesību aktus nodokļu jomā.

Grozījums Nr. 21

Direktīvas priekšlikums

9.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9c) | Dalībvalstīm būtu jāievieš valsts tiesību aktos noteiktu sankciju sistēma un par to attiecīgi jāinformē Komisija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9c)

Dalībvalstīm būtu jāievieš valsts tiesību aktos noteiktu sankciju sistēma un par to attiecīgi jāinformē Komisija.

Grozījums Nr. 22

Direktīvas priekšlikums

9.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9d) | Lai nepieļautu, ka veidojas īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības (piemēram, “pastkastītes uzņēmumi” vai fiktīvi uzņēmumi) ar labvēlīgāku nodokļu režīmu, uzņēmumiem būtu jāatbilst pastāvīgas iestādes un minimālas ekonomiskās būtības definīcijām, kas noteiktas 2. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9d)

Lai nepieļautu, ka veidojas īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības (piemēram, “pastkastītes uzņēmumi” vai fiktīvi uzņēmumi) ar labvēlīgāku nodokļu režīmu, uzņēmumiem būtu jāatbilst pastāvīgas iestādes un minimālas ekonomiskās būtības definīcijām, kas noteiktas 2. pantā.

Grozījums Nr. 23

Direktīvas priekšlikums

9.e apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9e) | Būtu jāaizliedz izmantot pastkastītes uzņēmumus tiem nodokļu maksātājiem, kuri darbojas Savienībā. Nodokļu maksātājiem, pildot pienākumu reizi gadā iesniegt pārskatus par katru valsti, būtu nodokļu iestādēm ar pierādījumiem jāapliecina, ka katrai attiecīgā nodokļu maksātāja grupas vienībai ir ekonomiskā būtība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9e)

Būtu jāaizliedz izmantot pastkastītes uzņēmumus tiem nodokļu maksātājiem, kuri darbojas Savienībā. Nodokļu maksātājiem, pildot pienākumu reizi gadā iesniegt pārskatus par katru valsti, būtu nodokļu iestādēm ar pierādījumiem jāapliecina, ka katrai attiecīgā nodokļu maksātāja grupas vienībai ir ekonomiskā būtība.

Grozījums Nr. 24

Direktīvas priekšlikums

9.f apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9f) | Lai pilnveidotu mehānismus, ar ko Savienībā pašlaik tiek šķirti pārrobežu strīdi par nodokļiem, un lai pievērstos ne vien nodokļu dubultās uzlikšanas, bet arī nodokļu dubultās neuzlikšanas gadījumiem, līdz 2017. gada janvārim būtu jāievieš strīdu izšķiršanas mehānisms, kuram būtu skaidrāki noteikumi un stingrāki izpildes termiņi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9f)

Lai pilnveidotu mehānismus, ar ko Savienībā pašlaik tiek šķirti pārrobežu strīdi par nodokļiem, un lai pievērstos ne vien nodokļu dubultās uzlikšanas, bet arī nodokļu dubultās neuzlikšanas gadījumiem, līdz 2017. gada janvārim būtu jāievieš strīdu izšķiršanas mehānisms, kuram būtu skaidrāki noteikumi un stingrāki izpildes termiņi.

Grozījums Nr. 25

Direktīvas priekšlikums

9.g apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9 g) | Pienācīga nodokļu maksātāju identificēšana ir būtiski svarīga efektīvai informācijas apmaiņai starp dalībvalstu nodokļu pārvaldības iestādēm. Šādu identificēšanu vislabāk varētu īstenot, izveidojot saskaņotu vienoto Eiropas nodokļu maksātāja identifikācijas numuru (Taxpayer Identification Number — TIN). Tas ļautu ikvienai trešai personai ātri, viegli un pareizi identificēt un reģistrēt TIN pārrobežu attiecībās un nodrošinātu pamatu efektīvai automātiskajai informācijas apmaiņai starp dalībvalstu nodokļu pārvaldības iestādēm. Komisijai būtu arī aktīvi jāstrādā pie tā, lai līdzīgs identifikācijas numurs tiktu izveidots pasaules mērogā, piemēram, tāds kā globālais juridiskās personas identifikators (LEI), ko izveidojusi LEI regulatīvās uzraudzības komiteja. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9 g)

Pienācīga nodokļu maksātāju identificēšana ir būtiski svarīga efektīvai informācijas apmaiņai starp dalībvalstu nodokļu pārvaldības iestādēm. Šādu identificēšanu vislabāk varētu īstenot, izveidojot saskaņotu vienoto Eiropas nodokļu maksātāja identifikācijas numuru (Taxpayer Identification Number — TIN). Tas ļautu ikvienai trešai personai ātri, viegli un pareizi identificēt un reģistrēt TIN pārrobežu attiecībās un nodrošinātu pamatu efektīvai automātiskajai informācijas apmaiņai starp dalībvalstu nodokļu pārvaldības iestādēm. Komisijai būtu arī aktīvi jāstrādā pie tā, lai līdzīgs identifikācijas numurs tiktu izveidots pasaules mērogā, piemēram, tāds kā globālais juridiskās personas identifikators (LEI), ko izveidojusi LEI regulatīvās uzraudzības komiteja.

Grozījums Nr. 26

Direktīvas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Kontrolētu ārvalstu uzņēmumu (CFC) noteikumu rezultātā kontrolēta meitasuzņēmuma ienākumu, kuram uzlikts zems nodoklis, attiecina uz tā mātesuzņēmumu. Tādējādi mātesuzņēmums kļūst par šā attiecinātā ienākuma nodokļa subjektu tajā valstī, kurā ir tā rezidence nodokļu vajadzībām. Atkarībā no konkrētās valsts politiskajām prioritātēm, CFC noteikumu adresāts var būt viss meitasuzņēmums, kam uzlikts zems nodoklis, vai ienākums, kurš ir mākslīgi novirzīts uz meitasuzņēmumu. Vēlams risināt šāda veida situācijas gan trešās valstīs, gan Savienībā.
  Lai ievērotu pamatbrīvības,
  minēto noteikumu ietekme Savienībā būtu jāattiecina
  vienīgi
  uz
  tādām
  struktūrām, kuru
  rezultātā peļņa tiek
  mākslīgi
  novirzīta
  no mātesuzņēmuma dalībvalsts uz kontrolētu ārvalstu uzņēmumu (CFC). Šajā gadījumā ienākumu summas, ko attiecina uz mātesuzņēmumu, būtu jākoriģē, par atsauci izmantojot nesaistītu uzņēmumu darījuma principu, lai mātesuzņēmuma valsts uzliktu nodokli CFC ienākumam, ciktāl nav ievērots minētais princips.
  No CFC noteikumu darbības jomas būtu jāizslēdz tādas finanšu sabiedrības, kuru rezidences vieta nodokļu vajadzībām ir Savienībā, tostarp šādu sabiedrību pastāvīgās iestādes, kuras atrodas Savienībā. Tā jārīkojas tādēļ, ka Savienībā CFC tiesību aktu piemērošanas joma būtu jāattiecina tikai uz mākslīgām situācijām, kurās nav ekonomiskās būtības, kas nozīmētu, ka nav domājama finanšu un apdrošināšanas jomas aptveršana, kurās ir daudz regulējuma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Kontrolētu ārvalstu uzņēmumu (CFC) noteikumu rezultātā kontrolēta meitasuzņēmuma ienākumu, kuram uzlikts zems nodoklis, attiecina uz tā mātesuzņēmumu. Tādējādi mātesuzņēmums kļūst par šā attiecinātā ienākuma nodokļa subjektu tajā valstī, kurā ir tā rezidence nodokļu vajadzībām. Atkarībā no konkrētās valsts politiskajām prioritātēm, CFC noteikumu adresāts var būt viss meitasuzņēmums, kam uzlikts zems nodoklis, vai ienākums, kurš ir mākslīgi novirzīts uz meitasuzņēmumu. Vēlams risināt šāda veida situācijas gan trešās valstīs, gan Savienībā.
  Lai ievērotu pamatbrīvības,
  minēto noteikumu ietekme Savienībā būtu jāattiecina
  vienīgi
  uz
  tādām
  struktūrām, kuru
  rezultātā peļņa tiek
  mākslīgi
  novirzīta
  no mātesuzņēmuma dalībvalsts uz kontrolētu ārvalstu uzņēmumu (CFC). Šajā gadījumā ienākumu summas, ko attiecina uz mātesuzņēmumu, būtu jākoriģē, par atsauci izmantojot nesaistītu uzņēmumu darījuma principu, lai mātesuzņēmuma valsts uzliktu nodokli CFC ienākumam, ciktāl nav ievērots minētais princips.
  No CFC noteikumu darbības jomas būtu jāizslēdz tādas finanšu sabiedrības, kuru rezidences vieta nodokļu vajadzībām ir Savienībā, tostarp šādu sabiedrību pastāvīgās iestādes, kuras atrodas Savienībā. Tā jārīkojas tādēļ, ka Savienībā CFC tiesību aktu piemērošanas joma būtu jāattiecina tikai uz mākslīgām situācijām, kurās nav ekonomiskās būtības, kas nozīmētu, ka nav domājama finanšu un apdrošināšanas jomas aptveršana, kurās ir daudz regulējuma.

| (10) | Kontrolētu ārvalstu uzņēmumu (CFC) noteikumu rezultātā kontrolēta meitasuzņēmuma ienākumu, kuram uzlikts zems nodoklis, attiecina uz tā mātesuzņēmumu. Tādējādi mātesuzņēmums kļūst par šā attiecinātā ienākuma nodokļa subjektu tajā valstī, kurā ir tā rezidence nodokļu vajadzībām. Atkarībā no konkrētās valsts politiskajām prioritātēm, CFC noteikumu adresāts var būt viss meitasuzņēmums, kam uzlikts zems nodoklis, vai ienākums, kurš ir mākslīgi novirzīts uz meitasuzņēmumu. Vēlams risināt šāda veida situācijas gan trešās valstīs, gan Savienībā. Minēto noteikumu ietekme Savienībā būtu jāattiecina uz
  visām
  struktūrām, kuru
  galvenais mērķis cita starpā ir
  mākslīgi
  novirzīt peļņu
  no mātesuzņēmuma dalībvalsts uz kontrolētu ārvalstu uzņēmumu (CFC). Šajā gadījumā ienākumu summas, ko attiecina uz mātesuzņēmumu, būtu jākoriģē, par atsauci izmantojot nesaistītu uzņēmumu darījuma principu, lai mātesuzņēmuma valsts uzliktu nodokli CFC ienākumam, ciktāl nav ievērots minētais princips.
  Nedrīkstētu pieļaut CFC noteikumu un pārejas klauzulas pārklāšanos. |
| --- | --- |

(10)

Kontrolētu ārvalstu uzņēmumu (CFC) noteikumu rezultātā kontrolēta meitasuzņēmuma ienākumu, kuram uzlikts zems nodoklis, attiecina uz tā mātesuzņēmumu. Tādējādi mātesuzņēmums kļūst par šā attiecinātā ienākuma nodokļa subjektu tajā valstī, kurā ir tā rezidence nodokļu vajadzībām. Atkarībā no konkrētās valsts politiskajām prioritātēm, CFC noteikumu adresāts var būt viss meitasuzņēmums, kam uzlikts zems nodoklis, vai ienākums, kurš ir mākslīgi novirzīts uz meitasuzņēmumu. Vēlams risināt šāda veida situācijas gan trešās valstīs, gan Savienībā. Minēto noteikumu ietekme Savienībā būtu jāattiecina uz
  visām
  struktūrām, kuru
  galvenais mērķis cita starpā ir
  mākslīgi
  novirzīt peļņu
  no mātesuzņēmuma dalībvalsts uz kontrolētu ārvalstu uzņēmumu (CFC). Šajā gadījumā ienākumu summas, ko attiecina uz mātesuzņēmumu, būtu jākoriģē, par atsauci izmantojot nesaistītu uzņēmumu darījuma principu, lai mātesuzņēmuma valsts uzliktu nodokli CFC ienākumam, ciktāl nav ievērots minētais princips.
  Nedrīkstētu pieļaut CFC noteikumu un pārejas klauzulas pārklāšanos.

Grozījums Nr. 27

Direktīvas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Hibrīdneatbilstības rodas maksājumu (finanšu instrumentu) vai vienību atšķirīga juridiskā raksturojuma dēļ, un šīs atšķirības nāk klajā divu jurisdikciju tiesību sistēmu mijiedarbībā. Šādu neatbilstību sekas bieži ir dubulta atskaitīšana (proti, atskaitīšana abās valstīs) vai ienākuma atskaitīšana vienā dalībvalstī un tā neiekļaušana nodokļa bāzē otrā dalībvalstī. Lai izvairītos no šāda iznākuma, ir nepieciešams paredzēt noteikumus, saskaņā ar ko neatbilstības gadījumā vienai no divām jurisdikcijām būtu jānosaka hibrīda instrumenta vai vienības juridiskais raksturojums un otrai jurisdikcijai tas būtu jāatzīst. Lai gan dalībvalstis Rīcības kodeksa jautājumu grupā (uzņēmējdarbības nodokļi) ir vienojušās par hibrīda vienību (4) un hibrīda pastāvīgo iestāžu (5) nodokļu režīmu Savienībā, kā arī par hibrīda vienību nodokļu režīmu attiecībās ar trešām valstīm, vēl ir nepieciešams pieņemt saistošus noteikumus.
  Visbeidzot, ir nepieciešams ierobežot minēto noteikumu darbības jomu, tos attiecinot vienīgi uz hibrīdneatbilstībām starp dalībvalstīm. Hibrīdneatbilstības starp dalībvalstīm un trešām valstīm vēl jāturpina izvērtēt. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Hibrīdneatbilstības rodas maksājumu (finanšu instrumentu) vai vienību atšķirīga juridiskā raksturojuma dēļ, un šīs atšķirības nāk klajā divu jurisdikciju tiesību sistēmu mijiedarbībā. Šādu neatbilstību sekas bieži ir dubulta atskaitīšana (proti, atskaitīšana abās valstīs) vai ienākuma atskaitīšana vienā dalībvalstī un tā neiekļaušana nodokļa bāzē otrā dalībvalstī. Lai izvairītos no šāda iznākuma, ir nepieciešams paredzēt noteikumus, saskaņā ar ko neatbilstības gadījumā vienai no divām jurisdikcijām būtu jānosaka hibrīda instrumenta vai vienības juridiskais raksturojums un otrai jurisdikcijai tas būtu jāatzīst. Lai gan dalībvalstis Rīcības kodeksa jautājumu grupā (uzņēmējdarbības nodokļi) ir vienojušās par hibrīda vienību (4) un hibrīda pastāvīgo iestāžu (5) nodokļu režīmu Savienībā, kā arī par hibrīda vienību nodokļu režīmu attiecībās ar trešām valstīm, vēl ir nepieciešams pieņemt saistošus noteikumus.
  Visbeidzot, ir nepieciešams ierobežot minēto noteikumu darbības jomu, tos attiecinot vienīgi uz hibrīdneatbilstībām starp dalībvalstīm. Hibrīdneatbilstības starp dalībvalstīm un trešām valstīm vēl jāturpina izvērtēt.

| (11) | Hibrīdneatbilstības rodas maksājumu (finanšu instrumentu) vai vienību atšķirīga juridiskā raksturojuma dēļ, un šīs atšķirības nāk klajā divu jurisdikciju tiesību sistēmu mijiedarbībā. Šādu neatbilstību sekas bieži ir dubulta atskaitīšana (proti, atskaitīšana abās valstīs) vai ienākuma atskaitīšana vienā dalībvalstī un tā neiekļaušana nodokļa bāzē otrā dalībvalstī. Lai izvairītos no šāda iznākuma, ir nepieciešams paredzēt noteikumus, saskaņā ar ko neatbilstības gadījumā vienai no divām jurisdikcijām būtu jānosaka hibrīda instrumenta vai vienības juridiskais raksturojums un otrai jurisdikcijai tas būtu jāatzīst.
  Ja šāda neatbilstība rodas starp dalībvalsti un trešo valsti, tiesības aplikt šādu darījumu ar nodokli būtu jāpatur dalībvalstij.
  Lai gan dalībvalstis Rīcības kodeksa jautājumu grupā (uzņēmējdarbības nodokļi) ir vienojušās par hibrīda vienību (4) un hibrīda pastāvīgo iestāžu (5) nodokļu režīmu Savienībā, kā arī par hibrīda vienību nodokļu režīmu attiecībās ar trešām valstīm, vēl ir nepieciešams pieņemt saistošus noteikumus. |
| --- | --- |

(11)

Hibrīdneatbilstības rodas maksājumu (finanšu instrumentu) vai vienību atšķirīga juridiskā raksturojuma dēļ, un šīs atšķirības nāk klajā divu jurisdikciju tiesību sistēmu mijiedarbībā. Šādu neatbilstību sekas bieži ir dubulta atskaitīšana (proti, atskaitīšana abās valstīs) vai ienākuma atskaitīšana vienā dalībvalstī un tā neiekļaušana nodokļa bāzē otrā dalībvalstī. Lai izvairītos no šāda iznākuma, ir nepieciešams paredzēt noteikumus, saskaņā ar ko neatbilstības gadījumā vienai no divām jurisdikcijām būtu jānosaka hibrīda instrumenta vai vienības juridiskais raksturojums un otrai jurisdikcijai tas būtu jāatzīst.
  Ja šāda neatbilstība rodas starp dalībvalsti un trešo valsti, tiesības aplikt šādu darījumu ar nodokli būtu jāpatur dalībvalstij.
  Lai gan dalībvalstis Rīcības kodeksa jautājumu grupā (uzņēmējdarbības nodokļi) ir vienojušās par hibrīda vienību (4) un hibrīda pastāvīgo iestāžu (5) nodokļu režīmu Savienībā, kā arī par hibrīda vienību nodokļu režīmu attiecībās ar trešām valstīm, vēl ir nepieciešams pieņemt saistošus noteikumus.

Grozījums Nr. 28

Direktīvas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | Savienības mērogā būtu jānosaka un jāizveido izsmeļošs “melnais saraksts”, kurā būtu norādītas nodokļu oāzes un valstis, kas ar labvēlīgu nodokļu režīmu kropļo konkurenci, šajā sarakstā iekļaujot arī attiecīgās Savienības dalībvalstis. Šis “melnais saraksts” būtu jāpapildina, norādot, kādas sankcijas ir piemērojamas jurisdikcijām, kas nesadarbojas, un finanšu iestādēm, kuras darbojas nodokļu oāzēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11a)

Savienības mērogā būtu jānosaka un jāizveido izsmeļošs “melnais saraksts”, kurā būtu norādītas nodokļu oāzes un valstis, kas ar labvēlīgu nodokļu režīmu kropļo konkurenci, šajā sarakstā iekļaujot arī attiecīgās Savienības dalībvalstis. Šis “melnais saraksts” būtu jāpapildina, norādot, kādas sankcijas ir piemērojamas jurisdikcijām, kas nesadarbojas, un finanšu iestādēm, kuras darbojas nodokļu oāzēs.

Grozījums Nr. 29

Direktīvas priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12a) | Tas, ka savlaicīgi nav pieejama vispusīga un būtiska informācija par starptautisku uzņēmumu grupu nodokļu plānošanas stratēģijām, ir viens no faktoriem, kas rada vislielākās grūtības nodokļu iestādēm. Šādai informācijai vajadzētu būt pieejamai, lai nodokļu iestādes varētu nevilcinoties reaģēt uz nodokļu risku un tādēļ to veiksmīgāk izvērtēt, kā arī mērķtiecīgi īstenot kontroles pasākumus un norādīt, kādi grozījumi ir jāveic spēkā esošajos tiesību aktos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12a)

Tas, ka savlaicīgi nav pieejama vispusīga un būtiska informācija par starptautisku uzņēmumu grupu nodokļu plānošanas stratēģijām, ir viens no faktoriem, kas rada vislielākās grūtības nodokļu iestādēm. Šādai informācijai vajadzētu būt pieejamai, lai nodokļu iestādes varētu nevilcinoties reaģēt uz nodokļu risku un tādēļ to veiksmīgāk izvērtēt, kā arī mērķtiecīgi īstenot kontroles pasākumus un norādīt, kādi grozījumi ir jāveic spēkā esošajos tiesību aktos.

Grozījums Nr. 30

Direktīvas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas galvenais mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus kopējo noturību pret nodokļu apiešanas praksi pārrobežu situācijās, šo mērķi nevar pietiekami labi sasniegt, dalībvalstīm rīkojoties atsevišķi. Valstu ienākuma nodokļa sistēmas ir atšķirīgas un dalībvalstu neatkarīga rīcība tikai palielinātu iekšējā tirgū tiešo nodokļu jomā pastāvošo sadrumstalotību. Tādējādi neefektivitāte un traucējumi saglabātos atšķirīgu valstu pasākumu mijiedarbībā. Rezultāts būtu saskaņotības trūkums. Ņemot vērā to, ka liela apmēra neefektivitāte iekšējā tirgū galvenokārt izraisa pārrobežu rakstura problēmas, novēršanas pasākumi būtu jāpieņem Savienības līmenī. Tādēļ ir svarīgi pieņemt risinājumus, kas darbojas visā iekšējā tirgū, un to var labāk panākt Savienības līmenī. Tādējādi Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. Nosakot minimālo aizsardzības līmeni iekšējā tirgū, direktīvas mērķis ir panākt vien minimālo saskaņotības pamatlīmeni Savienībā, kas nepieciešams tās mērķu sasniegšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas galvenais mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus kopējo noturību pret nodokļu apiešanas praksi pārrobežu situācijās, šo mērķi nevar pietiekami labi sasniegt, dalībvalstīm rīkojoties atsevišķi. Valstu ienākuma nodokļa sistēmas ir atšķirīgas un dalībvalstu neatkarīga rīcība tikai palielinātu iekšējā tirgū tiešo nodokļu jomā pastāvošo sadrumstalotību. Tādējādi neefektivitāte un traucējumi saglabātos atšķirīgu valstu pasākumu mijiedarbībā. Rezultāts būtu saskaņotības trūkums. Ņemot vērā to, ka liela apmēra neefektivitāte iekšējā tirgū galvenokārt izraisa pārrobežu rakstura problēmas, novēršanas pasākumi būtu jāpieņem Savienības līmenī. Tādēļ ir svarīgi pieņemt risinājumus, kas darbojas visā iekšējā tirgū, un to var labāk panākt Savienības līmenī. Tādējādi Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. Nosakot minimālo aizsardzības līmeni iekšējā tirgū, direktīvas mērķis ir panākt vien minimālo saskaņotības pamatlīmeni Savienībā, kas nepieciešams tās mērķu sasniegšanai.

| (14) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas galvenais mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus kopējo noturību pret nodokļu apiešanas praksi pārrobežu situācijās, šo mērķi nevar pietiekami labi sasniegt, dalībvalstīm rīkojoties atsevišķi. Valstu ienākuma nodokļa sistēmas ir atšķirīgas un dalībvalstu neatkarīga rīcība tikai palielinātu iekšējā tirgū tiešo nodokļu jomā pastāvošo sadrumstalotību. Tādējādi neefektivitāte un traucējumi saglabātos atšķirīgu valstu pasākumu mijiedarbībā. Rezultāts būtu saskaņotības trūkums. Ņemot vērā to, ka liela apmēra neefektivitāte iekšējā tirgū galvenokārt izraisa pārrobežu rakstura problēmas, novēršanas pasākumi būtu jāpieņem Savienības līmenī. Tādēļ ir svarīgi pieņemt risinājumus, kas darbojas visā iekšējā tirgū, un to var labāk panākt Savienības līmenī. Tādējādi Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. Nosakot minimālo aizsardzības līmeni iekšējā tirgū, direktīvas mērķis ir panākt vien minimālo saskaņotības pamatlīmeni Savienībā, kas nepieciešams tās mērķu sasniegšanai.
  Taču tad, ja nodokļu tiesiskā regulējuma pārstrādāšanas rezultātā būtu pieņemta regula, ar ko vēršas pret nodokļu bāzes samazināšanas praksi, būtu bijusi iespēja panākt labāku rezultātu, garantējot vienādus apstākļus visā iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas galvenais mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus kopējo noturību pret nodokļu apiešanas praksi pārrobežu situācijās, šo mērķi nevar pietiekami labi sasniegt, dalībvalstīm rīkojoties atsevišķi. Valstu ienākuma nodokļa sistēmas ir atšķirīgas un dalībvalstu neatkarīga rīcība tikai palielinātu iekšējā tirgū tiešo nodokļu jomā pastāvošo sadrumstalotību. Tādējādi neefektivitāte un traucējumi saglabātos atšķirīgu valstu pasākumu mijiedarbībā. Rezultāts būtu saskaņotības trūkums. Ņemot vērā to, ka liela apmēra neefektivitāte iekšējā tirgū galvenokārt izraisa pārrobežu rakstura problēmas, novēršanas pasākumi būtu jāpieņem Savienības līmenī. Tādēļ ir svarīgi pieņemt risinājumus, kas darbojas visā iekšējā tirgū, un to var labāk panākt Savienības līmenī. Tādējādi Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. Nosakot minimālo aizsardzības līmeni iekšējā tirgū, direktīvas mērķis ir panākt vien minimālo saskaņotības pamatlīmeni Savienībā, kas nepieciešams tās mērķu sasniegšanai.
  Taču tad, ja nodokļu tiesiskā regulējuma pārstrādāšanas rezultātā būtu pieņemta regula, ar ko vēršas pret nodokļu bāzes samazināšanas praksi, būtu bijusi iespēja panākt labāku rezultātu, garantējot vienādus apstākļus visā iekšējā tirgū.

Grozījums Nr. 31

Direktīvas priekšlikums

14.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14a) | Komisijai būtu jāveic izmaksu un ieguvumu analīze un jāizvērtē, kā augsts nodokļu līmenis varētu ietekmēt kapitāla aizplūšanu atpakaļ uz trešām valstīm, kurās ir spēkā zemas nodokļu likmes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14a)

Komisijai būtu jāveic izmaksu un ieguvumu analīze un jāizvērtē, kā augsts nodokļu līmenis varētu ietekmēt kapitāla aizplūšanu atpakaļ uz trešām valstīm, kurās ir spēkā zemas nodokļu likmes.

Grozījums Nr. 32

Direktīvas priekšlikums

14.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14b) | Visos tirdzniecības nolīgumos un ekonomisko partnerattiecību nolīgumos, kuros Savienība ir viena no līgumslēdzējiem, būtu jāiekļauj noteikumi par labas pārvaldības veicināšanu nodokļu jautājumos, tā cenšoties panākt lielāku pārredzamību un apkarot kaitējošu nodokļu praksi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14b)

Visos tirdzniecības nolīgumos un ekonomisko partnerattiecību nolīgumos, kuros Savienība ir viena no līgumslēdzējiem, būtu jāiekļauj noteikumi par labas pārvaldības veicināšanu nodokļu jautājumos, tā cenšoties panākt lielāku pārredzamību un apkarot kaitējošu nodokļu praksi.

Grozījums Nr. 33

Direktīvas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Komisijai būtu jāizvērtē šīs direktīvas īstenošana
  pēc trim gadiem no tās
  stāšanās spēkā un par to jāziņo Padomei. Dalībvalstīm būtu jāpaziņo Komisijai visa informācija, kas nepieciešama šim novērtējumam, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Komisijai būtu jāizvērtē šīs direktīvas īstenošana
  pēc trim gadiem no tās
  stāšanās spēkā un par to jāziņo Padomei. Dalībvalstīm būtu jāpaziņo Komisijai visa informācija, kas nepieciešama šim novērtējumam,

| (15) | Komisijai būtu
  jāizveido īpašs uzraudzības mehānisms, lai nodrošinātu, ka šī direktīva tiek pareizi īstenota un ka dalībvalstis vienādi interpretē tajā noteiktos pasākumus. Komisijai būtu
  jāizvērtē šīs direktīvas īstenošana
  , kad būs pagājuši trīs gadi pēc direktīvas
  stāšanās spēkā, un par to jāziņo
  Eiropas Parlamentam un
  Padomei. Dalībvalstīm būtu jāpaziņo
  Eiropas Parlamentam un
  Komisijai visa informācija, kas nepieciešama šim novērtējumam, |
| --- | --- |

(15)

Komisijai būtu
  jāizveido īpašs uzraudzības mehānisms, lai nodrošinātu, ka šī direktīva tiek pareizi īstenota un ka dalībvalstis vienādi interpretē tajā noteiktos pasākumus. Komisijai būtu
  jāizvērtē šīs direktīvas īstenošana
  , kad būs pagājuši trīs gadi pēc direktīvas
  stāšanās spēkā, un par to jāziņo
  Eiropas Parlamentam un
  Padomei. Dalībvalstīm būtu jāpaziņo
  Eiropas Parlamentam un
  Komisijai visa informācija, kas nepieciešama šim novērtējumam,

Grozījums Nr. 34

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 1.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1a) | “nodokļu maksātājs” ir korporatīva vienība, uz kuru attiecas šīs direktīvas darbības joma; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1a)

Grozījums Nr. 35

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 4.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4a) | “autorhonorāra izmaksas” ir izmaksas, ko rada maksājumi, kurus veic, lai izmantotu autortiesības vai iegūtu to izmantošanas tiesības attiecībā uz literatūras, mākslas vai zinātnes darbu, tostarp kinematogrāfijas filmām un programmatūru, jebkuru patentu, preču zīmi, dizainparaugu vai modeli, plānu, slepenu formulu vai procesu, vai ar rūpniecisku, komerciālu vai zinātnisku pieredzi saistītu informāciju, vai jebkādu citu nemateriālu īpašumu; maksājumus par rūpniecisku, komerciālu vai zinātnisku iekārtu izmantošanu vai izmantošanas tiesībām uzskata par autorhonorāra izmaksām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4a)

Grozījums Nr. 36

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 4.b apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4b) | “slepenības vai zemu nodokļu jurisdikcija” ir jurisdikcija, kas no 2016. gada 31. decembra atbilst kādam no šiem kritērijiem:









  (a) | nenotiek automātiska informācijas apmaiņa ar visiem daudzpusējā kompetentās iestādes nolīguma parakstītājiem saskaņā ar 2014. gada 21. jūlijā publicēto ESAO standartu “Finanšu konta informācijas nodokļu jomā automātiskas apmaiņas globālo standarts”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4b)

(a)

nenotiek automātiska informācijas apmaiņa ar visiem daudzpusējā kompetentās iestādes nolīguma parakstītājiem saskaņā ar 2014. gada 21. jūlijā publicēto ESAO standartu “Finanšu konta informācijas nodokļu jomā automātiskas apmaiņas globālo standarts”;

| (b) | nav reģistra, kurā būtu norādīti vismaz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2015/849

   (1a)

  noteiktajam minimālajam standartam atbilstošo korporatīvo vienību, trastu un tiem līdzīgu juridisko struktūru faktiskie īpašnieki (galīgie labumguvēji); |
| --- | --- |

(b)

nav reģistra, kurā būtu norādīti vismaz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2015/849

   (1a)

  noteiktajam minimālajam standartam atbilstošo korporatīvo vienību, trastu un tiem līdzīgu juridisko struktūru faktiskie īpašnieki (galīgie labumguvēji);

| (c) | normatīvie un administratīvie akti vai prakse nodrošina uzņēmumiem labvēlīgu nodokļu režīmu pat tad, ja uzņēmums attiecīgajā valstī neveic nekādu reālu darījumdarbību un tam šajā valstī nav būtiskas ekonomiskās klātbūtnes. |
| --- | --- |

(c)

normatīvie un administratīvie akti vai prakse nodrošina uzņēmumiem labvēlīgu nodokļu režīmu pat tad, ja uzņēmums attiecīgajā valstī neveic nekādu reālu darījumdarbību un tam šajā valstī nav būtiskas ekonomiskās klātbūtnes.

Grozījums Nr. 37

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 7.a apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7a) | “pastāvīga iestāde” ir konkrēta darījumdarbības vieta, kas atrodas dalībvalstī, ar kuras starpniecību citas dalībvalsts uzņēmums pilnībā vai daļēji veic savu darījumdarbību; šo definīciju piemēro arī gadījumos, kad attiecībā uz pilnībā dematerializētās digitālās darbībās iesaistītiem uzņēmumiem tiek uzskatīts, ka tiem ir pastāvīga iestāde kādā no dalībvalstīm, ja šiem uzņēmumiem ir ievērojams darbības īpatsvars attiecīgās dalībvalsts ekonomikā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7a)

Grozījums Nr. 38

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 7.b apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7b) | “nodokļu oāze” ir jurisdikcija ar vienu vai vairākiem šādiem tai raksturīgiem kritērijiem:









  (a) | nerezidentiem neuzliek nodokļus vai piemēro tikai nominālo nodokļa likmi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7b)

(a)

nerezidentiem neuzliek nodokļus vai piemēro tikai nominālo nodokļa likmi;

| (b) | normatīvie akti vai administratīvā prakse neļauj īstenot efektīvu informācijas apmaiņu par nodokļiem ar citām jurisdikcijām; |
| --- | --- |

(b)

normatīvie akti vai administratīvā prakse neļauj īstenot efektīvu informācijas apmaiņu par nodokļiem ar citām jurisdikcijām;

| (c) | normatīvie vai administratīvie akti nepieļauj nodokļu pārredzamību vai arī nav spēkā prasība veikt būtisku darījumdarbību; |
| --- | --- |

(c)

normatīvie vai administratīvie akti nepieļauj nodokļu pārredzamību vai arī nav spēkā prasība veikt būtisku darījumdarbību;

Grozījums Nr. 39

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 7.c apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7c) | “minimāla ekonomiskā būtība” ir cita starpā arī ar digitālo ekonomiku saistīto faktoru kopums, pēc kura uzņēmumu var definēt, pamatojoties uz faktiskiem kritērijiem, piemēram, uz to, ka attiecīgai struktūrai ir cilvēkresursi un materiālie resursi, vadības autonomija, reālas juridiskas personas statuss un attiecīgā gadījumā noteikta veida aktīvi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7c)

Grozījums Nr. 40

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 7.d apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7d) | “Eiropas nodokļu maksātāja identifikācijas numurs” jeb “TIN” ir numurs, kas noteikts Komisijas 2012. gada 6. decembra paziņojumā, kurā ir ietverts rīcības plāns, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un nodokļu nemaksāšanu;; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7d)

Grozījums Nr. 41

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 7.e apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7e) | “transfertcena” ir cena, par kuru uzņēmums savu materiālo īpašumu vai nemateriālos aktīvus pārved uz saistītajiem uzņēmumiem vai sniedz tiem pakalpojumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7e)

Grozījums Nr. 42

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 7.f apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7f) | ““patentlodziņa” režīms” ir sistēma, kurā nodokļu atvieglojumu saņemšanai atbilstošos ienākumus no intelektuālā īpašuma aprēķina, nosakot sakarību starp attiecināmiem intelektuālā īpašuma aktīvu veidošanas izdevumiem (kas izteikti kā procentuāla daļa no kopējiem intelektuālā īpašuma aktīvu veidošanas izdevumiem) un ienākumiem, kuri gūti no attiecīgajiem intelektuālā īpašuma aktīviem; šajā sistēmā par intelektuālā īpašuma aktīviem tiek uzskatīti tikai patenti vai tiem līdzvērtīgas darbības nemateriālais īpašums, un ar tās palīdzību definē jēdzienus “attiecināmie izdevumi”, “kopējie izdevumi” un “ienākumi no intelektuālā īpašuma aktīviem”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7f)

Grozījums Nr. 43

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 7.g apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7 g) | “pastkastītes uzņēmums” ir jebkāda juridiska persona, kurai nav ekonomiskās būtības un kura ir izveidota tikai nodokļu vajadzībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7 g)

Grozījums Nr. 44

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 7.h apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7h) | “ar nodokļu maksātāju saistīta persona vai uzņēmums” nozīmē, ka pirmās personas īpašumā ir vairāk nekā 25 % no otrās personas daļām vai ka trešās personas īpašumā ir vairāk nekā 25 % no pirmās un otrās personas daļām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7h)

Grozījums Nr. 45

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 7.i apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7i) | “hibrīdneatbilstība” nozīmē, ka starp nodokļu maksātāju vienā dalībvalstī un saistīto uzņēmumu (kā tas definēts saskaņā ar piemērojamo uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmu) citā dalībvalstī vai trešā valstī ir izveidojusies situācija, kurā finanšu instrumenta vai vienības atšķirīga juridiskā raksturojuma dēļ ir iespējams šāds rezultāts:









  (a) | tas pats maksājums, tie paši izdevumi vai tie paši zaudējumi tiek atskaitīti gan tajā dalībvalstī, kur veikts maksājums vai radušies izdevumi vai zaudējumi, gan arī otrā dalībvalstī vai trešā valstī (“dubulta atskaitīšana”); vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7i)

(a)

tas pats maksājums, tie paši izdevumi vai tie paši zaudējumi tiek atskaitīti gan tajā dalībvalstī, kur veikts maksājums vai radušies izdevumi vai zaudējumi, gan arī otrā dalībvalstī vai trešā valstī (“dubulta atskaitīšana”); vai

| (b) | maksājums tiek atskaitīts dalībvalstī vai trešā valstī, kur tas veikts, bet tas pats maksājums netiek attiecīgi iekļauts nodokļu bāzē otrā dalībvalstī vai trešā valstī (“atskaitīšana bez iekļaušanas nodokļu bāzē”). |
| --- | --- |

(b)

maksājums tiek atskaitīts dalībvalstī vai trešā valstī, kur tas veikts, bet tas pats maksājums netiek attiecīgi iekļauts nodokļu bāzē otrā dalībvalstī vai trešā valstī (“atskaitīšana bez iekļaušanas nodokļu bāzē”).

Grozījums Nr. 46

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pārsniedzošās aizņēmumu izmaksas ir atskaitāmas tajā taksācijas gadā, kad tās ir radušās, nepārsniedzot
  30
   % no nodokļu maksātāja rezultāta pirms procentiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas (EBITDA) vai
  EUR 1 000 000
  , izvēloties lielāko summu. EBITDA aprēķina, ar nodokli apliekamam ienākumam pieskaitot atpakaļ neto procentu izdevumu summas, kuras koriģētas nodokļu aprēķināšanas nolūkiem, un citu izmaksu, kas līdzvērtīgas procentiem, summas, kā arī nolietojuma un amortizācijas summas, kuras koriģētas nodokļu aprēķināšanas nolūkiem. | 2.   Pārsniedzošās aizņēmumu izmaksas ir atskaitāmas tajā taksācijas gadā, kad tās ir radušās, nepārsniedzot
  20
   % no nodokļu maksātāja rezultāta pirms procentiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas (EBITDA) vai
  EUR 2 000 000
  , izvēloties lielāko summu. EBITDA aprēķina, ar nodokli apliekamam ienākumam pieskaitot atpakaļ neto procentu izdevumu summas, kuras koriģētas nodokļu aprēķināšanas nolūkiem, un citu izmaksu, kas līdzvērtīgas procentiem, summas, kā arī nolietojuma un amortizācijas summas, kuras koriģētas nodokļu aprēķināšanas nolūkiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Pārsniedzošās aizņēmumu izmaksas ir atskaitāmas tajā taksācijas gadā, kad tās ir radušās, nepārsniedzot
  30
   % no nodokļu maksātāja rezultāta pirms procentiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas (EBITDA) vai
  EUR 1 000 000
  , izvēloties lielāko summu. EBITDA aprēķina, ar nodokli apliekamam ienākumam pieskaitot atpakaļ neto procentu izdevumu summas, kuras koriģētas nodokļu aprēķināšanas nolūkiem, un citu izmaksu, kas līdzvērtīgas procentiem, summas, kā arī nolietojuma un amortizācijas summas, kuras koriģētas nodokļu aprēķināšanas nolūkiem.

2.   Pārsniedzošās aizņēmumu izmaksas ir atskaitāmas tajā taksācijas gadā, kad tās ir radušās, nepārsniedzot
  20
   % no nodokļu maksātāja rezultāta pirms procentiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas (EBITDA) vai
  EUR 2 000 000
  , izvēloties lielāko summu. EBITDA aprēķina, ar nodokli apliekamam ienākumam pieskaitot atpakaļ neto procentu izdevumu summas, kuras koriģētas nodokļu aprēķināšanas nolūkiem, un citu izmaksu, kas līdzvērtīgas procentiem, summas, kā arī nolietojuma un amortizācijas summas, kuras koriģētas nodokļu aprēķināšanas nolūkiem.

Grozījums Nr. 47

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Dalībvalstis šā panta 2. punktu var nepiemērot pārsniedzošām aizņēmumu izmaksām, ja tās rodas saistībā ar trešo personu aizdevumiem, ko izmanto tādu publiskās infrastruktūras projektu finansēšanai, kuru īstenošana ilgst vismaz 10 gadus un kurus dalībvalsts vai Savienība uzskata par vispārējas sabiedriskas nozīmes projektiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.a
     
  Dalībvalstis šā panta 2. punktu var nepiemērot pārsniedzošām aizņēmumu izmaksām, ja tās rodas saistībā ar trešo personu aizdevumiem, ko izmanto tādu publiskās infrastruktūras projektu finansēšanai, kuru īstenošana ilgst vismaz 10 gadus un kurus dalībvalsts vai Savienība uzskata par vispārējas sabiedriskas nozīmes projektiem.

Grozījums Nr. 48

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Attiecīgā taksācijas gada EBITDA, kas pārsniedz tajā vai iepriekšējos taksācijas gados nodokļu maksātājam radušās aizņēmumu izmaksas, var pārnest uz nākamajiem taksācijas gadiem. | 4.   Attiecīgā taksācijas gada EBITDA, kas pārsniedz tajā vai iepriekšējos taksācijas gados nodokļu maksātājam radušās aizņēmumu izmaksas,
  piecus gadus
  var pārnest uz nākamajiem taksācijas gadiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Attiecīgā taksācijas gada EBITDA, kas pārsniedz tajā vai iepriekšējos taksācijas gados nodokļu maksātājam radušās aizņēmumu izmaksas, var pārnest uz nākamajiem taksācijas gadiem.

4.   Attiecīgā taksācijas gada EBITDA, kas pārsniedz tajā vai iepriekšējos taksācijas gados nodokļu maksātājam radušās aizņēmumu izmaksas,
  piecus gadus
  var pārnest uz nākamajiem taksācijas gadiem.

Grozījums Nr. 49

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Aizņēmumu izmaksas, kuras nevar atskaitīt tekošajā taksācijas gadā saskaņā ar 2. punktu, ir atskaitāmas
  turpmākajos
  taksācijas gados, nepārsniedzot
  30 procentus
  no EBITDA, tāpat kā attiecīgo gadu aizņēmumu izmaksas. | 5.   Aizņēmumu izmaksas, kuras nevar atskaitīt tekošajā taksācijas gadā saskaņā ar 2. punktu, ir atskaitāmas
  nākamajos piecos
  taksācijas gados, nepārsniedzot
  20 %
  no EBITDA, tāpat kā attiecīgo gadu aizņēmumu izmaksas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.   Aizņēmumu izmaksas, kuras nevar atskaitīt tekošajā taksācijas gadā saskaņā ar 2. punktu, ir atskaitāmas
  turpmākajos
  taksācijas gados, nepārsniedzot
  30 procentus
  no EBITDA, tāpat kā attiecīgo gadu aizņēmumu izmaksas.

5.   Aizņēmumu izmaksas, kuras nevar atskaitīt tekošajā taksācijas gadā saskaņā ar 2. punktu, ir atskaitāmas
  nākamajos piecos
  taksācijas gados, nepārsniedzot
  20 %
  no EBITDA, tāpat kā attiecīgo gadu aizņēmumu izmaksas.

Grozījums Nr. 50

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Šā panta 2. līdz 5. punktu nepiemēro finanšu sabiedrībām. | 6.   Šā panta 2. līdz 5. punktu nepiemēro finanšu sabiedrībām.
  Šā panta piemērošanas joma Komisijai nevilcinoties jāpārskata gadījumā, ja tiek panākta vienošanās ESAO līmenī un Komisija konstatē, ka ESAO vienošanos ir iespējams īstenot Savienības līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.   Šā panta 2. līdz 5. punktu nepiemēro finanšu sabiedrībām.

6.   Šā panta 2. līdz 5. punktu nepiemēro finanšu sabiedrībām.
  Šā panta piemērošanas joma Komisijai nevilcinoties jāpārskata gadījumā, ja tiek panākta vienošanās ESAO līmenī un Komisija konstatē, ka ESAO vienošanos ir iespējams īstenot Savienības līmenī.

Grozījums Nr. 51

Direktīvas priekšlikums

4.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a pants |
| | Pastāvīga iestāde |
| | 1.
     
  Konkrēta darījumdarbības vieta, kuru nodokļu maksātājs izmanto vai uztur, ir uzskatāma par pastāvīgu iestādi, ja pats nodokļu maksātājs vai ar to cieši saistīta persona konkrētajā vietā vai kādā citā vietā tajā pašā valstī veic darījumdarbību un ja: |
| | (a) | viena vai otra vieta ir nodokļu maksātāja vai ar to cieši saistītas personas pastāvīga iestāde šā panta nozīmē; vai ja |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.a pants

Pastāvīga iestāde

1.
     
  Konkrēta darījumdarbības vieta, kuru nodokļu maksātājs izmanto vai uztur, ir uzskatāma par pastāvīgu iestādi, ja pats nodokļu maksātājs vai ar to cieši saistīta persona konkrētajā vietā vai kādā citā vietā tajā pašā valstī veic darījumdarbību un ja:

(a)

viena vai otra vieta ir nodokļu maksātāja vai ar to cieši saistītas personas pastāvīga iestāde šā panta nozīmē; vai ja

| (b) | kopējai darbībai, kas veidojas, apvienojot nodokļu maksātāja un ar to cieši saistītās personas darbību vienā vietā vai tā paša nodokļu maksātāja vai ar to cieši saistītu personu darbību abās vietās, nav sagatavošanas vai palīgdarbības raksturs, ar nosacījumu, ka nodokļu maksātāja un ar to cieši saistītās personas darbība vienā vietā vai tā paša nodokļu maksātāja vai ar to cieši saistītu personu darbība abās vietās ir savstarpēji papildinoši saskaņotas darījumdarbības elementi. |
| --- | --- |

(b)

kopējai darbībai, kas veidojas, apvienojot nodokļu maksātāja un ar to cieši saistītās personas darbību vienā vietā vai tā paša nodokļu maksātāja vai ar to cieši saistītu personu darbību abās vietās, nav sagatavošanas vai palīgdarbības raksturs, ar nosacījumu, ka nodokļu maksātāja un ar to cieši saistītās personas darbība vienā vietā vai tā paša nodokļu maksātāja vai ar to cieši saistītu personu darbība abās vietās ir savstarpēji papildinoši saskaņotas darījumdarbības elementi.

2.
     
  Ja persona valstī rīkojas nodokļu maksātāja vārdā, un tas nozīmē, ka tā parasti slēdz līgumus vai arī tai parasti ir galvenā loma līgumslēgšanas procesā, kura rezultātā sistemātiski tiek noslēgti līgumi, ko nodokļu maksātājs būtiski negroza, un ja šie līgumi ir noslēgti:

| (a) | nodokļu maksātāja vārdā; |
| --- | --- |

(a)

nodokļu maksātāja vārdā;

| (b) | lai pārdotu īpašumu, kas pieder nodokļu maksātājam vai ko nodokļu maksātājam ir tiesības izmantot, vai arī lai piešķirtu lietošanas tiesības attiecībā uz šādu īpašumu; vai |
| --- | --- |

(b)

lai pārdotu īpašumu, kas pieder nodokļu maksātājam vai ko nodokļu maksātājam ir tiesības izmantot, vai arī lai piešķirtu lietošanas tiesības attiecībā uz šādu īpašumu; vai

| (c) | lai nodokļu maksātājs sniegtu pakalpojumus, ir uzskatāms, ka nodokļu maksātājam attiecīgajā valstī ir pastāvīga iestāde visām darbībām, ko attiecīgā persona veic nodokļu maksātāja vārdā, ar nosacījumu, ka šādas personas darbība nav palīgdarbība vai sagatavošanas darbība, kuras veikšana vienā konkrētā darījumdarbības vietā nenozīmē, ka attiecīgā darījumdarbības vieta ir pastāvīga iestāde šā punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(c)

lai nodokļu maksātājs sniegtu pakalpojumus, ir uzskatāms, ka nodokļu maksātājam attiecīgajā valstī ir pastāvīga iestāde visām darbībām, ko attiecīgā persona veic nodokļu maksātāja vārdā, ar nosacījumu, ka šādas personas darbība nav palīgdarbība vai sagatavošanas darbība, kuras veikšana vienā konkrētā darījumdarbības vietā nenozīmē, ka attiecīgā darījumdarbības vieta ir pastāvīga iestāde šā punkta nozīmē.

3.
     
  Piemērojamos valsts tiesību aktus un divpusējos nolīgumus par nodokļu dubultu neuzlikšanu dalībvalstis pielāgo šim pantam.

4.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus, ar ko nosaka jēdzienus “sagatavošanas darbība” un “palīgdarbība”.

Grozījums Nr. 52

Direktīvas priekšlikums

4.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.b pants |
| | Uz pastāvīgu iestādi attiecināmā peļņa |
| | 1.
     
  Dalībvalstī gūta peļņa, kas attiecināma uz 4.a pantā minēto pastāvīgo iestādi, ir arī peļņa, ko šāda iestāde varētu gūt, jo īpaši veicot darījumus ar citām uzņēmuma struktūrdaļām, ja tie būtu atsevišķi patstāvīgi uzņēmumi, kuri līdzīgos apstākļos veic to pašu darījumdarbību, un šajā sakarībā ņem vērā arī attiecīgās pastāvīgās iestādes aktīvus un riskus. |
| | 2.
     
  Ja dalībvalsts attiecīgi pielāgo šā panta 1. punktā minēto peļņu, kas attiecināma uz pastāvīgo iestādi, un nodokļus, tad atbilstoši būtu jāpielāgo arī peļņa un nodokļi citās dalībvalstīs, tā nepieļaujot nodokļu dubultu uzlikšanu. |
| | 3.
     
  Īstenojot 7. darbību saskaņā ar ESAO Rīcības plānu pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu, ESAO pašlaik pārskata ESAO Paraugkonvencijas par nodokļu uzlikšanu ienākumiem un kapitālam 7. panta noteikumus par peļņu, kas attiecināma uz pastāvīgām iestādēm, un, tiklīdz šie noteikumi būs atjaunināti, dalībvalstis attiecīgi pielāgos piemērojamos valsts tiesību aktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.b pants

Uz pastāvīgu iestādi attiecināmā peļņa

1.
     
  Dalībvalstī gūta peļņa, kas attiecināma uz 4.a pantā minēto pastāvīgo iestādi, ir arī peļņa, ko šāda iestāde varētu gūt, jo īpaši veicot darījumus ar citām uzņēmuma struktūrdaļām, ja tie būtu atsevišķi patstāvīgi uzņēmumi, kuri līdzīgos apstākļos veic to pašu darījumdarbību, un šajā sakarībā ņem vērā arī attiecīgās pastāvīgās iestādes aktīvus un riskus.

2.
     
  Ja dalībvalsts attiecīgi pielāgo šā panta 1. punktā minēto peļņu, kas attiecināma uz pastāvīgo iestādi, un nodokļus, tad atbilstoši būtu jāpielāgo arī peļņa un nodokļi citās dalībvalstīs, tā nepieļaujot nodokļu dubultu uzlikšanu.

3.
     
  Īstenojot 7. darbību saskaņā ar ESAO Rīcības plānu pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu, ESAO pašlaik pārskata ESAO Paraugkonvencijas par nodokļu uzlikšanu ienākumiem un kapitālam 7. panta noteikumus par peļņu, kas attiecināma uz pastāvīgām iestādēm, un, tiklīdz šie noteikumi būs atjaunināti, dalībvalstis attiecīgi pielāgos piemērojamos valsts tiesību aktus.

Grozījums Nr. 53

Direktīvas priekšlikums

4.c pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.c pants |
| | Slepenības vai zemu nodokļu jurisdikcijas |
| | 1.
     
  Dalībvalsts var piemērot ienākumu izcelsmes vietā ieturēto nodokli maksājumiem, ko no vienības attiecīgajā dalībvalstī saņem vienība, kura atrodas slepenības vai zemu nodokļu jurisdikcijā. |
| | 2.
     
  Ja maksājumi netiek veikti tieši vienībai, kura atrodas slepenības vai zemu nodokļu jurisdikcijā, bet var pamatoti pieņemt, ka tie šādai vienībai ir netieši paredzēti (piemēram, tiek tikai izmantoti starpnieki citās jurisdikcijās), tad arī uz šādiem maksājumiem attiecas šā panta 1. punkts. |
| | 3.
     
  Nolīgumus par nodokļu dubultu neuzlikšanu, saskaņā ar kuriem ienākumu izcelsmes vietā ieturēto nodokli šādā līmenī pašlaik piemērot nav iespējams, dalībvalstis laikus atjaunina, lai likvidētu jebkādus juridiskos šķēršļus, kas kavētu šī kolektīvās aizsardzības pasākuma īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.c pants

Slepenības vai zemu nodokļu jurisdikcijas

1.
     
  Dalībvalsts var piemērot ienākumu izcelsmes vietā ieturēto nodokli maksājumiem, ko no vienības attiecīgajā dalībvalstī saņem vienība, kura atrodas slepenības vai zemu nodokļu jurisdikcijā.

2.
     
  Ja maksājumi netiek veikti tieši vienībai, kura atrodas slepenības vai zemu nodokļu jurisdikcijā, bet var pamatoti pieņemt, ka tie šādai vienībai ir netieši paredzēti (piemēram, tiek tikai izmantoti starpnieki citās jurisdikcijās), tad arī uz šādiem maksājumiem attiecas šā panta 1. punkts.

3.
     
  Nolīgumus par nodokļu dubultu neuzlikšanu, saskaņā ar kuriem ienākumu izcelsmes vietā ieturēto nodokli šādā līmenī pašlaik piemērot nav iespējams, dalībvalstis laikus atjaunina, lai likvidētu jebkādus juridiskos šķēršļus, kas kavētu šī kolektīvās aizsardzības pasākuma īstenošanu.

Grozījums Nr. 54

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Nodokļu maksātājs maksā nodokli, kura apmērs atbilst pārvesto aktīvu tirgus vērtībai izceļošanas laikā, no kuras atņemta to vērtība nodokļu vajadzībām, jebkurā no šādiem gadījumiem: | 1.   Nodokļu maksātājs maksā nodokli, kura apmērs atbilst pārvesto aktīvu tirgus vērtībai
  aktīvu
  izceļošanas laikā, no kuras atņemta to vērtība nodokļu vajadzībām, jebkurā no šādiem gadījumiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Nodokļu maksātājs maksā nodokli, kura apmērs atbilst pārvesto aktīvu tirgus vērtībai izceļošanas laikā, no kuras atņemta to vērtība nodokļu vajadzībām, jebkurā no šādiem gadījumiem:

1.   Nodokļu maksātājs maksā nodokli, kura apmērs atbilst pārvesto aktīvu tirgus vērtībai
  aktīvu
  izceļošanas laikā, no kuras atņemta to vērtība nodokļu vajadzībām, jebkurā no šādiem gadījumiem:

Grozījums Nr. 55

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | nodokļu maksātājs pārved aktīvus no galvenā biroja uz pastāvīgo iestādi citā dalībvalstī vai
  trešajā
  valstī; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

nodokļu maksātājs pārved aktīvus no galvenā biroja uz pastāvīgo iestādi citā dalībvalstī vai
  trešajā
  valstī;

| (a) | nodokļu maksātājs pārved aktīvus no galvenā biroja uz pastāvīgo iestādi citā dalībvalstī vai
  trešā
  valstī
  un pārvešanas dēļ galvenā biroja dalībvalstij vairs nav tiesību aplikt pārvestos aktīvus ar nodokli
  ; |
| --- | --- |

(a)

nodokļu maksātājs pārved aktīvus no galvenā biroja uz pastāvīgo iestādi citā dalībvalstī vai
  trešā
  valstī
  un pārvešanas dēļ galvenā biroja dalībvalstij vairs nav tiesību aplikt pārvestos aktīvus ar nodokli
  ;

Grozījums Nr. 56

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | nodokļu maksātājs pārved aktīvus no savas pastāvīgās iestādes dalībvalstī uz savu galveno biroju vai uz citu pastāvīgo iestādi citā dalībvalstī vai trešā valstī; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

nodokļu maksātājs pārved aktīvus no savas pastāvīgās iestādes dalībvalstī uz savu galveno biroju vai uz citu pastāvīgo iestādi citā dalībvalstī vai trešā valstī;

| (b) | nodokļu maksātājs pārved aktīvus no savas pastāvīgās iestādes dalībvalstī uz savu galveno biroju vai uz citu pastāvīgo iestādi citā dalībvalstī vai trešā valstī
  un pārvešanas dēļ pastāvīgās iestādes dalībvalstij vairs nav tiesību aplikt pārvestos aktīvus ar nodokli
  ; |
| --- | --- |

(b)

nodokļu maksātājs pārved aktīvus no savas pastāvīgās iestādes dalībvalstī uz savu galveno biroju vai uz citu pastāvīgo iestādi citā dalībvalstī vai trešā valstī
  un pārvešanas dēļ pastāvīgās iestādes dalībvalstij vairs nav tiesību aplikt pārvestos aktīvus ar nodokli
  ;

Grozījums Nr. 57

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | nodokļu maksātājs pārceļ pastāvīgo iestādi
  ārpus kādas dalībvalsts
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

nodokļu maksātājs pārceļ pastāvīgo iestādi
  ārpus kādas dalībvalsts
  .

| (d) | nodokļu maksātājs pārceļ pastāvīgo iestādi
  uz citu dalībvalsti vai uz trešo valsti un pārcelšanas dēļ pastāvīgās iestādes dalībvalstij vairs nav tiesību aplikt pārvestos aktīvus ar nodokli
  . |
| --- | --- |

(d)

nodokļu maksātājs pārceļ pastāvīgo iestādi
  uz citu dalībvalsti vai uz trešo valsti un pārcelšanas dēļ pastāvīgās iestādes dalībvalstij vairs nav tiesību aplikt pārvestos aktīvus ar nodokli
  .

Grozījums Nr. 63

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Šo pantu nepiemēro aktīvu pārvešanai pagaidu kārtā, ja paredzēta aktīvu pārvešana atpakaļ uz aktīvu pārvedēja dalībvalsti. | 7.   Šo pantu nepiemēro aktīvu pārvešanai pagaidu kārtā, ja paredzēta aktīvu pārvešana atpakaļ uz aktīvu pārvedēja dalībvalsti
  , un to nepiemēro arī tad, ja tiek pārvesti materiālie aktīvi, lai gūtu ienākumu no aktīvas darījumdarbības
  .
  Lai saņemtu atbrīvojumu, nodokļu maksātājam būs jāpierāda savām nodokļu iestādēm, ka ienākums ārvalstīs ir gūts no aktīvas darījumdarbības, piemēram, ar attiecīgu izziņu, kas saņemta no ārvalstu nodokļu iestādēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7.   Šo pantu nepiemēro aktīvu pārvešanai pagaidu kārtā, ja paredzēta aktīvu pārvešana atpakaļ uz aktīvu pārvedēja dalībvalsti.

7.   Šo pantu nepiemēro aktīvu pārvešanai pagaidu kārtā, ja paredzēta aktīvu pārvešana atpakaļ uz aktīvu pārvedēja dalībvalsti
  , un to nepiemēro arī tad, ja tiek pārvesti materiālie aktīvi, lai gūtu ienākumu no aktīvas darījumdarbības
  .
  Lai saņemtu atbrīvojumu, nodokļu maksātājam būs jāpierāda savām nodokļu iestādēm, ka ienākums ārvalstīs ir gūts no aktīvas darījumdarbības, piemēram, ar attiecīgu izziņu, kas saņemta no ārvalstu nodokļu iestādēm.

Grozījums Nr. 64

Direktīvas priekšlikums

5.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a pants |
| | Transfertcena |
| | 1.
     
  Kā norādīts 2010. gada 18. augustā publicētajās ESAO pamatnostādnēs “Transfertcenu noteikšanas pamatnostādnes starptautiskiem uzņēmumiem un nodokļu iestādēm”, uzņēmuma peļņā var iekļaut un līdz ar to aplikt ar nodokļiem jebkuru peļņu, ko uzņēmums būtu varējis gūt, bet nav guvis šādu iemeslu dēļ: |
| | (a) | vienas valsts uzņēmums tieši vai netieši piedalās otras valsts uzņēmuma pārvaldībā vai kontrolē, vai tam pieder daļa no šī otras valsts uzņēmuma kapitāla; vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.a pants

Transfertcena

1.
     
  Kā norādīts 2010. gada 18. augustā publicētajās ESAO pamatnostādnēs “Transfertcenu noteikšanas pamatnostādnes starptautiskiem uzņēmumiem un nodokļu iestādēm”, uzņēmuma peļņā var iekļaut un līdz ar to aplikt ar nodokļiem jebkuru peļņu, ko uzņēmums būtu varējis gūt, bet nav guvis šādu iemeslu dēļ:

(a)

vienas valsts uzņēmums tieši vai netieši piedalās otras valsts uzņēmuma pārvaldībā vai kontrolē, vai tam pieder daļa no šī otras valsts uzņēmuma kapitāla; vai

| (b) | vienas un tās pašas personas tieši vai netieši piedalās vienas valsts uzņēmuma pārvaldībā vai kontrolē, vai tām pieder daļa no šī uzņēmuma kapitāla, un vienlaikus tās tieši vai netieši piedalās otras valsts uzņēmuma pārvaldībā vai kontrolē, vai tām pieder daļa no otras valsts uzņēmuma kapitāla; un |
| --- | --- |

(b)

vienas un tās pašas personas tieši vai netieši piedalās vienas valsts uzņēmuma pārvaldībā vai kontrolē, vai tām pieder daļa no šī uzņēmuma kapitāla, un vienlaikus tās tieši vai netieši piedalās otras valsts uzņēmuma pārvaldībā vai kontrolē, vai tām pieder daļa no otras valsts uzņēmuma kapitāla; un

| (c) | gan vienā, gan otrā gadījumā abu uzņēmumu komerciālajās un finanšu attiecībās saistošie noteikumi, par ko tie ir vienojušies vai kas tiem ir noteikti, atšķiras no noteikumiem, par kuriem būtu vienojušies divi neatkarīgi (savstarpēji nesaistīti) uzņēmumi. |
| --- | --- |

(c)

gan vienā, gan otrā gadījumā abu uzņēmumu komerciālajās un finanšu attiecībās saistošie noteikumi, par ko tie ir vienojušies vai kas tiem ir noteikti, atšķiras no noteikumiem, par kuriem būtu vienojušies divi neatkarīgi (savstarpēji nesaistīti) uzņēmumi.

2.
     
  Ja viena valsts iekļauj šīs valsts uzņēmuma peļņā (un attiecīgi apliek ar nodokļiem) peļņu, attiecībā uz kuru otras valsts uzņēmums ir aplikts ar nodokļiem šajā otrā valstī, un šī iekļautā peļņa ir peļņa, ko būtu guvis pirmās minētās valsts uzņēmums, ja noteikumi, par kuriem vienojušies abi šie uzņēmumi, būtu bijuši tādi kā divu neatkarīgu uzņēmumu vienošanās rezultātā panāktie, tad otra valsts atbilstoši koriģē nodokļa summu, ko iekasē no šīs peļņas. Nosakot šo korekciju, pienācīgi ņem vērā citus šīs direktīvas noteikumus un valstu nodokļu iestādes vajadzības gadījumā savstarpēji apspriežas.

Grozījums Nr. 102

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis neatbrīvo nodokļu maksātāju no nodokļa par tādiem ārvalstīs gūtiem ienākumiem, kurus nodokļu maksātājs ir saņēmis kā sadalīto peļņu no vienības trešajā valstī vai kā ienākumus no daļu atsavināšanas, kas tam piederējušas vienībā trešajā valstī, vai kā ienākumus no pastāvīgās iestādes, kura atrodas trešajā valstī, ja vienības rezidences valstī vai pastāvīgās iestādes atrašanās valstī tās peļņai ir uzliekams nodoklis, kura
  likumiskā
  uzņēmumu ienākuma nodokļa likme ir mazāka par
  40 procentiem no nodokļu maksātāja dalībvalsts uzņēmumu ienākuma nodokļu sistēmā piemērojamās likumiskās nodokļa likmes
  . Minētajos apstākļos nodokļu maksātājs maksā nodokli par ārvalstīs gūtajiem ienākumiem, atskaitot nodokli, kas samaksāts trešajā valstī kā daļa no tā nodokļu saistībām tā rezidences valstī nodokļu vajadzībām. Atskaitījums nedrīkst pārsniegt nodokļa summu, kura aprēķināta pirms atskaitīšanas, par to ienākumu, kuram var uzlikt nodokli. | 1.   Dalībvalstis neatbrīvo nodokļu maksātāju no nodokļa par tādiem ārvalstīs gūtiem ienākumiem,
  kuri nav radušies aktīvas darījumdarbības rezultātā un
  kurus nodokļu maksātājs ir saņēmis kā sadalīto peļņu no vienības trešajā valstī vai kā ienākumus no daļu atsavināšanas, kas tam piederējušas vienībā trešajā valstī, vai kā ienākumus no pastāvīgās iestādes, kura atrodas trešajā valstī, ja vienības rezidences valstī vai pastāvīgās iestādes atrašanās valstī tās peļņai ir uzliekams nodoklis, kura uzņēmumu ienākuma nodokļa likme ir mazāka par
  15 %
  . Minētajos apstākļos nodokļu maksātājs maksā nodokli par ārvalstīs gūtajiem ienākumiem, atskaitot nodokli, kas samaksāts trešajā valstī kā daļa no tā nodokļu saistībām tā rezidences valstī nodokļu vajadzībām. Atskaitījums nedrīkst pārsniegt nodokļa summu, kura aprēķināta pirms atskaitīšanas, par to ienākumu, kuram var uzlikt nodokli.
  Lai saņemtu atbrīvojumu, nodokļu maksātājam būs jāpierāda savām nodokļu iestādēm, ka ienākums ārvalstīs ir gūts no aktīvas darījumdarbības, kuras veikšanai tiek izmantoti atbilstošs personāls, aprīkojums, aktīvi un telpas, kas ir samērīgi ar šai darbībai attiecinātajiem ieņēmumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Dalībvalstis neatbrīvo nodokļu maksātāju no nodokļa par tādiem ārvalstīs gūtiem ienākumiem, kurus nodokļu maksātājs ir saņēmis kā sadalīto peļņu no vienības trešajā valstī vai kā ienākumus no daļu atsavināšanas, kas tam piederējušas vienībā trešajā valstī, vai kā ienākumus no pastāvīgās iestādes, kura atrodas trešajā valstī, ja vienības rezidences valstī vai pastāvīgās iestādes atrašanās valstī tās peļņai ir uzliekams nodoklis, kura
  likumiskā
  uzņēmumu ienākuma nodokļa likme ir mazāka par
  40 procentiem no nodokļu maksātāja dalībvalsts uzņēmumu ienākuma nodokļu sistēmā piemērojamās likumiskās nodokļa likmes
  . Minētajos apstākļos nodokļu maksātājs maksā nodokli par ārvalstīs gūtajiem ienākumiem, atskaitot nodokli, kas samaksāts trešajā valstī kā daļa no tā nodokļu saistībām tā rezidences valstī nodokļu vajadzībām. Atskaitījums nedrīkst pārsniegt nodokļa summu, kura aprēķināta pirms atskaitīšanas, par to ienākumu, kuram var uzlikt nodokli.

1.   Dalībvalstis neatbrīvo nodokļu maksātāju no nodokļa par tādiem ārvalstīs gūtiem ienākumiem,
  kuri nav radušies aktīvas darījumdarbības rezultātā un
  kurus nodokļu maksātājs ir saņēmis kā sadalīto peļņu no vienības trešajā valstī vai kā ienākumus no daļu atsavināšanas, kas tam piederējušas vienībā trešajā valstī, vai kā ienākumus no pastāvīgās iestādes, kura atrodas trešajā valstī, ja vienības rezidences valstī vai pastāvīgās iestādes atrašanās valstī tās peļņai ir uzliekams nodoklis, kura uzņēmumu ienākuma nodokļa likme ir mazāka par
  15 %
  . Minētajos apstākļos nodokļu maksātājs maksā nodokli par ārvalstīs gūtajiem ienākumiem, atskaitot nodokli, kas samaksāts trešajā valstī kā daļa no tā nodokļu saistībām tā rezidences valstī nodokļu vajadzībām. Atskaitījums nedrīkst pārsniegt nodokļa summu, kura aprēķināta pirms atskaitīšanas, par to ienākumu, kuram var uzlikt nodokli.
  Lai saņemtu atbrīvojumu, nodokļu maksātājam būs jāpierāda savām nodokļu iestādēm, ka ienākums ārvalstīs ir gūts no aktīvas darījumdarbības, kuras veikšanai tiek izmantoti atbilstošs personāls, aprīkojums, aktīvi un telpas, kas ir samērīgi ar šai darbībai attiecinātajiem ieņēmumiem.

Grozījums Nr. 68

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Neīstas struktūras vai to virknes, kuru
  pastāvēšanas objektīvais
  iemesls ir gūt tādas nodokļu priekšrocības,
  kuras
  ir pretrunā citādā gadījumā piemērojamo nodokļu normu priekšmetam vai nolūkam, neņem vērā uzņēmumu ienākuma nodokļa saistību aprēķināšanas vajadzībām. Struktūra var ietvert vairākus posmus vai daļas. | 1.   Neīstas struktūras vai to virknes, kuru
  izveidošanas galvenais
  iemesls
  vai viens no galvenajiem iemesliem
  ir gūt tādas nodokļu priekšrocības,
  kas
  ir pretrunā citādā gadījumā piemērojamo nodokļu normu priekšmetam vai nolūkam
  , un kuras, ņemot vērā visus attiecīgos faktus un apstākļus, nav reālas
  , neņem vērā uzņēmumu ienākuma nodokļa saistību aprēķināšanas vajadzībām. Struktūra var ietvert vairākus posmus vai daļas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Neīstas struktūras vai to virknes, kuru
  pastāvēšanas objektīvais
  iemesls ir gūt tādas nodokļu priekšrocības,
  kuras
  ir pretrunā citādā gadījumā piemērojamo nodokļu normu priekšmetam vai nolūkam, neņem vērā uzņēmumu ienākuma nodokļa saistību aprēķināšanas vajadzībām. Struktūra var ietvert vairākus posmus vai daļas.

1.   Neīstas struktūras vai to virknes, kuru
  izveidošanas galvenais
  iemesls
  vai viens no galvenajiem iemesliem
  ir gūt tādas nodokļu priekšrocības,
  kas
  ir pretrunā citādā gadījumā piemērojamo nodokļu normu priekšmetam vai nolūkam
  , un kuras, ņemot vērā visus attiecīgos faktus un apstākļus, nav reālas
  , neņem vērā uzņēmumu ienākuma nodokļa saistību aprēķināšanas vajadzībām. Struktūra var ietvert vairākus posmus vai daļas.

Grozījums Nr. 103

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja saskaņā ar 1. punktu netiek ņemta vērā struktūra vai struktūru virkne, nodokļu saistības aprēķina, par atsauci izmantojot ekonomisko būtību saskaņā ar valsts tiesību aktiem. | 3.   Ja saskaņā ar 1. punktu netiek ņemta vērā struktūra vai struktūru virkne, nodokļu saistības aprēķina, par atsauci izmantojot ekonomisko būtību
  , kas minēta 2. pantā,
  saskaņā ar valsts tiesību aktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Ja saskaņā ar 1. punktu netiek ņemta vērā struktūra vai struktūru virkne, nodokļu saistības aprēķina, par atsauci izmantojot ekonomisko būtību saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

3.   Ja saskaņā ar 1. punktu netiek ņemta vērā struktūra vai struktūru virkne, nodokļu saistības aprēķina, par atsauci izmantojot ekonomisko būtību
  , kas minēta 2. pantā,
  saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

Grozījums Nr. 70

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Lai panāktu, ka šī direktīva tiek pilnībā īstenota, dalībvalstis nodrošina savas valsts nodokļu pārvaldības un jo īpaši nodokļu revīzijas iestādes ar atbilstošu personālu, kompetenci un budžeta resursiem, kā arī ar resursiem, kas vajadzīgi nodokļu pārvaldības iestāžu personāla apmācībai tādās jomās kā pret nodokļu nemaksāšanu un nodokļu apiešanu vērsta pārrobežu sadarbība un automātiska informācijas apmaiņa. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.a
     
  Lai panāktu, ka šī direktīva tiek pilnībā īstenota, dalībvalstis nodrošina savas valsts nodokļu pārvaldības un jo īpaši nodokļu revīzijas iestādes ar atbilstošu personālu, kompetenci un budžeta resursiem, kā arī ar resursiem, kas vajadzīgi nodokļu pārvaldības iestāžu personāla apmācībai tādās jomās kā pret nodokļu nemaksāšanu un nodokļu apiešanu vērsta pārrobežu sadarbība un automātiska informācijas apmaiņa.

Grozījums Nr. 98

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Komisija savā struktūrā izveido Nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas kontroles un uzraudzības nodaļu, kas būs spēcīgs instruments cīņai pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu un ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm izvērtēs šīs direktīvas īstenošanu un citus gaidāmos tiesību aktus, kas attiecas uz nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas jautājumiem, un sniegs konsultācijas; Nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas kontroles un uzraudzības nodaļa ziņos Eiropas Parlamentam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.b
     
  Komisija savā struktūrā izveido Nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas kontroles un uzraudzības nodaļu, kas būs spēcīgs instruments cīņai pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu un ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm izvērtēs šīs direktīvas īstenošanu un citus gaidāmos tiesību aktus, kas attiecas uz nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas jautājumiem, un sniegs konsultācijas; Nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas kontroles un uzraudzības nodaļa ziņos Eiropas Parlamentam.

Grozījums Nr. 104

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | saskaņā ar vienības valstī piemērojamo vispārējo režīmu peļņai ir uzliekams uzņēmumu ienākuma nodoklis, kura
  faktiskā
  likme ir mazāka par
  40
   %
  no faktiskās nodokļa likmes
  ,
  ko piemērotu saskaņā ar
  nodokļu
  maksātāja dalībvalstī piemērojamo uzņēmumu ienākuma nodokļu sistēmu
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

saskaņā ar vienības valstī piemērojamo vispārējo režīmu peļņai ir uzliekams uzņēmumu ienākuma nodoklis, kura
  faktiskā
  likme ir mazāka par
  40
   %
  no faktiskās nodokļa likmes
  ,
  ko piemērotu saskaņā ar
  nodokļu
  maksātāja dalībvalstī piemērojamo uzņēmumu ienākuma nodokļu sistēmu
  ;

| (b) | saskaņā ar vienības valstī piemērojamo vispārējo režīmu peļņai ir uzliekams uzņēmumu ienākuma nodoklis, kura likme ir mazāka par
  15
   %
  ; šo likmi katru gadu pārskata, ņemot vērā ekonomiskās attīstības tendences pasaules tirdzniecībā
  ; |
| --- | --- |

(b)

saskaņā ar vienības valstī piemērojamo vispārējo režīmu peļņai ir uzliekams uzņēmumu ienākuma nodoklis, kura likme ir mazāka par
  15
   %
  ; šo likmi katru gadu pārskata, ņemot vērā ekonomiskās attīstības tendences pasaules tirdzniecībā
  ;

Grozījums Nr. 73

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 1. punkts – c apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | vairāk nekā
  50
   procenti no ienākumiem, ko ir uzkrājusi vienība, ir attiecināmi uz jebkuru no šādām kategorijām: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(c)

vairāk nekā
  50
   procenti no ienākumiem, ko ir uzkrājusi vienība, ir attiecināmi uz jebkuru no šādām kategorijām:

| (c) | vairāk nekā
  25
   procenti no ienākumiem, ko ir uzkrājusi vienība, ir attiecināmi uz jebkuru no šādām kategorijām: |
| --- | --- |

(c)

vairāk nekā
  25
   procenti no ienākumiem, ko ir uzkrājusi vienība, ir attiecināmi uz jebkuru no šādām kategorijām:

Grozījums Nr. 74

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 1. punkts – c apakšpunkts – viia punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (viia) | ienākumi ir gūti, pārdodot preces nodokļu maksātājam vai tā saistītajiem uzņēmumiem, ja vien tās nav standarta preces, ar kurām regulāri tirgojas nesaistītas puses un kurām ir vispārzināma cena. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(viia)

ienākumi ir gūti, pārdodot preces nodokļu maksātājam vai tā saistītajiem uzņēmumiem, ja vien tās nav standarta preces, ar kurām regulāri tirgojas nesaistītas puses un kurām ir vispārzināma cena.

Grozījums Nr. 105

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis
  nepiemēro
  šā panta 1. punktu, ja vienības rezidence nodokļu vajadzībām ir dalībvalstī vai trešā valstī, kas ir puse EEZ līgumā, vai nepiemēro attiecībā uz trešās valsts vienības pastāvīgo iestādi, kura atrodas dalībvalstī, ja vien
  vienības iestāde nav pilnībā mākslīga
  ,
  vai
  ,
  ciktāl vienība savas darbības laikā iesaistās neīstās struktūrās
  ,
  kuru izveidošanas objektīvais iemesls ir nodokļu priekšrocību gūšana
  . | 2.   Dalībvalstis
  piemēro
  šā panta 1. punktu, ja vienības rezidence nodokļu vajadzībām ir dalībvalstī vai trešā valstī, kas ir puse EEZ līgumā, vai nepiemēro attiecībā uz trešās valsts vienības pastāvīgo iestādi, kura atrodas dalībvalstī, ja vien
  nodokļa maksātājs nevar pierādīt, ka kontrolētā ārvalsts sabiedrība ir izveidota pamatotu komerciālu iemeslu dēļ un veic saimniecisko darbību, kurai tiek izmantots atbilstošs personāls
  ,
  aprīkojums, aktīvi un telpas
  ,
  kas ir samērīgi ar šai darbībai attiecinātajiem ieņēmumiem. Apdrošināšanas sabiedrību gadījumā
  ,
  ja mātesuzņēmums ar paša meitasuzņēmumu starpniecību pārapdrošina savus riskus, to uzskata par neīstu struktūru
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Dalībvalstis
  nepiemēro
  šā panta 1. punktu, ja vienības rezidence nodokļu vajadzībām ir dalībvalstī vai trešā valstī, kas ir puse EEZ līgumā, vai nepiemēro attiecībā uz trešās valsts vienības pastāvīgo iestādi, kura atrodas dalībvalstī, ja vien
  vienības iestāde nav pilnībā mākslīga
  ,
  vai
  ,
  ciktāl vienība savas darbības laikā iesaistās neīstās struktūrās
  ,
  kuru izveidošanas objektīvais iemesls ir nodokļu priekšrocību gūšana
  .

2.   Dalībvalstis
  piemēro
  šā panta 1. punktu, ja vienības rezidence nodokļu vajadzībām ir dalībvalstī vai trešā valstī, kas ir puse EEZ līgumā, vai nepiemēro attiecībā uz trešās valsts vienības pastāvīgo iestādi, kura atrodas dalībvalstī, ja vien
  nodokļa maksātājs nevar pierādīt, ka kontrolētā ārvalsts sabiedrība ir izveidota pamatotu komerciālu iemeslu dēļ un veic saimniecisko darbību, kurai tiek izmantots atbilstošs personāls
  ,
  aprīkojums, aktīvi un telpas
  ,
  kas ir samērīgi ar šai darbībai attiecinātajiem ieņēmumiem. Apdrošināšanas sabiedrību gadījumā
  ,
  ja mātesuzņēmums ar paša meitasuzņēmumu starpniecību pārapdrošina savus riskus, to uzskata par neīstu struktūru
  .

Grozījums Nr. 77

Direktīvas priekšlikums

10.pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Hibrīdneatbilstības | Hibrīdneatbilstības
  starp dalībvalstīm |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Hibrīdneatbilstības

Hibrīdneatbilstības
  starp dalībvalstīm

Grozījums Nr. 80

Direktīvas priekšlikums

10. pants – 2.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Dalībvalstis atjaunina nolīgumus par nodokļu dubultu neuzlikšanu, ko tās noslēgušas ar trešām valstīm, vai sarunu procesā kopīgi vienojas par līdzvērtīgiem nolīgumiem, lai nodrošinātu, ka šā panta noteikumi ir piemērojami dalībvalstu pārrobežu attiecībās ar trešām valstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstis atjaunina nolīgumus par nodokļu dubultu neuzlikšanu, ko tās noslēgušas ar trešām valstīm, vai sarunu procesā kopīgi vienojas par līdzvērtīgiem nolīgumiem, lai nodrošinātu, ka šā panta noteikumi ir piemērojami dalībvalstu pārrobežu attiecībās ar trešām valstīm.

Grozījums Nr. 81

Direktīvas priekšlikums

10.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 10.a pants |
| | Hibrīdneatbilstības ar trešām valstīm |
| | Ja starp dalībvalsti un trešo valsti ir izveidojusies hibrīdneatbilstība, kuras rezultātā iespējama dubulta atskaitīšana, tad dalībvalsts neļauj atskaitīt attiecīgo maksājumu, ja vien tāpat jau nav rīkojusies trešā valsts. |
| | Ja starp dalībvalsti un trešo valsti ir izveidojusies hibrīdneatbilstība, kuras rezultātā iespējama atskaitīšana bez iekļaušanas nodokļu bāzē, tad dalībvalsts neļauj atskaitīt attiecīgo maksājumu vai neiekļaut to nodokļu bāzē, ja vien tāpat jau nav rīkojusies trešā valsts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

10.a pants

Hibrīdneatbilstības ar trešām valstīm

Ja starp dalībvalsti un trešo valsti ir izveidojusies hibrīdneatbilstība, kuras rezultātā iespējama dubulta atskaitīšana, tad dalībvalsts neļauj atskaitīt attiecīgo maksājumu, ja vien tāpat jau nav rīkojusies trešā valsts.

Ja starp dalībvalsti un trešo valsti ir izveidojusies hibrīdneatbilstība, kuras rezultātā iespējama atskaitīšana bez iekļaušanas nodokļu bāzē, tad dalībvalsts neļauj atskaitīt attiecīgo maksājumu vai neiekļaut to nodokļu bāzē, ja vien tāpat jau nav rīkojusies trešā valsts.

Grozījums Nr. 82

Direktīvas priekšlikums

10.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 10.b pants |
| | Faktiskā nodokļa likme |
| | Komisija izstrādā vienotu metodi faktiskās nodokļa likmes aprēķināšanai katrā dalībvalstī, tā nodrošinot iespēju sagatavot dalībvalstīs piemērojamo faktisko nodokļa likmju salīdzinošu tabulu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

10.b pants

Faktiskā nodokļa likme

Komisija izstrādā vienotu metodi faktiskās nodokļa likmes aprēķināšanai katrā dalībvalstī, tā nodrošinot iespēju sagatavot dalībvalstīs piemērojamo faktisko nodokļa likmju salīdzinošu tabulu.

Grozījums Nr. 83

Direktīvas priekšlikums

10.c pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 10.c pants |
| | Pasākumi pret nodokļu nolīgumu ļaunprātīgu izmantošanu |
| | 1.
     
  Dalībvalstis groza noslēgtos divpusējos nodokļu nolīgumus, lai tajos iekļautu šādus noteikumus: |
| | (a) | klauzulu, ar ko nodrošina, ka abas nolīguma puses apņemas panākt nodokļa samaksāšanu tur, kur notiek saimnieciskā darbība un tiek radīta vērtība; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

10.c pants

Pasākumi pret nodokļu nolīgumu ļaunprātīgu izmantošanu

1.
     
  Dalībvalstis groza noslēgtos divpusējos nodokļu nolīgumus, lai tajos iekļautu šādus noteikumus:

(a)

klauzulu, ar ko nodrošina, ka abas nolīguma puses apņemas panākt nodokļa samaksāšanu tur, kur notiek saimnieciskā darbība un tiek radīta vērtība;

| (b) | pielikumu, ar ko precizē, ka divpusēju līgumu mērķis ir ne vien nepieļaut nodokļu dubultu uzlikšanu, bet arī cīnīties pret nodokļu nemaksāšanu un nodokļu apiešanu; |
| --- | --- |

(b)

pielikumu, ar ko precizē, ka divpusēju līgumu mērķis ir ne vien nepieļaut nodokļu dubultu uzlikšanu, bet arī cīnīties pret nodokļu nemaksāšanu un nodokļu apiešanu;

| (c) | klauzulu par ļaunprātīgas izmantošanas vispārēju aizliegumu, pamatojoties uz tā dēvēto galvenā mērķa testu, kā tas definēts Komisijas 2016. gada 28. janvāra ieteikumā (ES) 2016/136 par pasākumu īstenošanu pret nodokļu nolīgumu ļaunprātīgu izmantošanu

   (1a)

  ; |
| --- | --- |

(c)

klauzulu par ļaunprātīgas izmantošanas vispārēju aizliegumu, pamatojoties uz tā dēvēto galvenā mērķa testu, kā tas definēts Komisijas 2016. gada 28. janvāra ieteikumā (ES) 2016/136 par pasākumu īstenošanu pret nodokļu nolīgumu ļaunprātīgu izmantošanu

   (1a)

  ;

| (d) | jēdziena “pastāvīga iestāde” definīciju, kas atbilst ESAO Paraugkonvencijas par nodokļu uzlikšanu ienākumiem un kapitālam 5. panta definīcijai. |
| --- | --- |

(d)

jēdziena “pastāvīga iestāde” definīciju, kas atbilst ESAO Paraugkonvencijas par nodokļu uzlikšanu ienākumiem un kapitālam 5. panta definīcijai.

2.
     
  Komisija līdz 2017. gada 31. decembrim sagatavo priekšlikumu par Eiropas pieeju nodokļu nolīgumiem, lai izstrādātu vienota Eiropas nodokļu nolīguma paraugu, ar ko galarezultātā varētu aizstāt tūkstošiem divpusējo nolīgumu, kurus dalībvalstis noslēgušas katra atsevišķi;

3.
     
  Dalībvalstis atsakās parakstīt divpusējus nolīgumus ar jurisdikcijām, kuras neievēro Savienībā pieņemto labas nodokļu pārvaldības principu obligātos standartus, vai atturas no nolīgumu parakstīšanas ar šādām jurisdikcijām.

Grozījums Nr. 84

Direktīvas priekšlikums

10.d pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 10.d pants |
| | Laba nodokļu pārvaldība |
| | Starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos un ekonomisko partnerattiecību nolīgumos, kuros Savienība ir viena no līgumslēdzējiem, Komisija iekļauj noteikumus par labas pārvaldības veicināšanu nodokļu jautājumos, tā cenšoties panākt lielāku pārredzamību un apkarot kaitējošu nodokļu praksi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

10.d pants

Laba nodokļu pārvaldība

Starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos un ekonomisko partnerattiecību nolīgumos, kuros Savienība ir viena no līgumslēdzējiem, Komisija iekļauj noteikumus par labas pārvaldības veicināšanu nodokļu jautājumos, tā cenšoties panākt lielāku pārredzamību un apkarot kaitējošu nodokļu praksi.

Grozījums Nr. 85

Direktīvas priekšlikums

10.e pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 10.e pants |
| | Sankcijas |
| | Dalībvalstis pieņem noteikumus par sankcijām, ko piemēro par to valsts tiesību aktu pārkāpumiem, kuri pieņemti, ievērojot šo direktīvu, un veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas. Minētos noteikumus un pasākumus dalībvalstis nekavējoties paziņo Komisijai un paziņo tai arī jebkādus turpmākus grozījumus, kas skar šos noteikumus un pasākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

10.e pants

Sankcijas

Dalībvalstis pieņem noteikumus par sankcijām, ko piemēro par to valsts tiesību aktu pārkāpumiem, kuri pieņemti, ievērojot šo direktīvu, un veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas. Minētos noteikumus un pasākumus dalībvalstis nekavējoties paziņo Komisijai un paziņo tai arī jebkādus turpmākus grozījumus, kas skar šos noteikumus un pasākumus.

Grozījums Nr. 86

Direktīvas priekšlikums

11. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pārskatīšana | Pārskatīšana
  un uzraudzība |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Pārskatīšana

Pārskatīšana
  un uzraudzība

Grozījums Nr. 87

Direktīvas priekšlikums

11. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija novērtē šīs direktīvas īstenošanu
  pēc trim gadiem no tās
  stāšanās spēkā un par to ziņo Padomei. | 1.   Komisija novērtē šīs direktīvas īstenošanu
  , kad ir pagājuši trīs gadi pēc direktīvas
  stāšanās spēkā, un par to ziņo
  Eiropas Parlamentam un
  Padomei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Komisija novērtē šīs direktīvas īstenošanu
  pēc trim gadiem no tās
  stāšanās spēkā un par to ziņo Padomei.

1.   Komisija novērtē šīs direktīvas īstenošanu
  , kad ir pagājuši trīs gadi pēc direktīvas
  stāšanās spēkā, un par to ziņo
  Eiropas Parlamentam un
  Padomei.

Grozījums Nr. 88

Direktīvas priekšlikums

11. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis paziņo Komisijai visu informāciju, kas nepieciešama šīs direktīvas īstenošanas novērtējumam. | 2.   Dalībvalstis paziņo
  Eiropas Parlamentam un
  Komisijai visu informāciju, kas nepieciešama šīs direktīvas īstenošanas novērtējumam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Dalībvalstis paziņo Komisijai visu informāciju, kas nepieciešama šīs direktīvas īstenošanas novērtējumam.

2.   Dalībvalstis paziņo
  Eiropas Parlamentam un
  Komisijai visu informāciju, kas nepieciešama šīs direktīvas īstenošanas novērtējumam.

Grozījums Nr. 89

Direktīvas priekšlikums

11. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Lai būtu iespējams īstenot koordinētu Eiropas pieeju cīņai pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu, Komisija izveido īpašu uzraudzības mehānismu, kas nodrošina, ka šī direktīva tiek pilnībā un atbilstīgi īstenota un ka dalībvalstis pareizi interpretē visas tajā noteiktās definīcijas un pieprasītos pasākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.a
     
  Lai būtu iespējams īstenot koordinētu Eiropas pieeju cīņai pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu, Komisija izveido īpašu uzraudzības mehānismu, kas nodrošina, ka šī direktīva tiek pilnībā un atbilstīgi īstenota un ka dalībvalstis pareizi interpretē visas tajā noteiktās definīcijas un pieprasītos pasākumus.

Grozījums Nr. 90

Direktīvas priekšlikums

11.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 11.a pants |
| | Eiropas nodokļu maksātāja identifikācijas numurs |
| | Komisija līdz 2016. gada 31. decembrim iesniedz likumdošanas priekšlikumu par saskaņotu, vienotu Eiropas nodokļu maksātāja identifikācijas numuru, lai automātiskā informācijas apmaiņa par nodokļiem Savienībā būtu efektīvāka un ticamāka. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

11.a pants

Eiropas nodokļu maksātāja identifikācijas numurs

Komisija līdz 2016. gada 31. decembrim iesniedz likumdošanas priekšlikumu par saskaņotu, vienotu Eiropas nodokļu maksātāja identifikācijas numuru, lai automātiskā informācijas apmaiņa par nodokļiem Savienībā būtu efektīvāka un ticamāka.

Grozījums Nr. 91

Direktīvas priekšlikums

11.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 11.b pants |
| | Obligāta automātiska informācijas apmaiņa nodokļu jomā |
| | Lai nodrošinātu pilnīgu pārredzamību un šīs direktīvas noteikumu pareizu īstenošanu, īsteno obligātu automātisku informācijas apmaiņu nodokļu jomā, kā paredzēts Padomes Direktīvā 2011/16/ES

   (1a)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

11.b pants

Obligāta automātiska informācijas apmaiņa nodokļu jomā

Lai nodrošinātu pilnīgu pārredzamību un šīs direktīvas noteikumu pareizu īstenošanu, īsteno obligātu automātisku informācijas apmaiņu nodokļu jomā, kā paredzēts Padomes Direktīvā 2011/16/ES

   (1a)

  .

---

(3)  Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Taisnīga un efektīva uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma Eiropas Savienībā: piecas galvenās rīcības jomas”, COM (2015)0302 final, 2015. gada 17. jūnijs.

(3)  Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Taisnīga un efektīva uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēma Eiropas Savienībā: piecas galvenās rīcības jomas”, COM (2015)0302 final, 2015. gada 17. jūnijs.

(4)  Rīcības kodekss (uzņēmējdarbības nodokļi) – Ziņojums Padomei, 16553/14, FISC 225, 11.12.2014.

(5)  Rīcības kodekss (uzņēmējdarbības nodokļi) – Ziņojums Padomei, 9620/15, FISC 60, 11.6.2015.

(4)  Rīcības kodekss (uzņēmējdarbības nodokļi) – Ziņojums Padomei, 16553/14, FISC 225, 11.12.2014.

(5)  Rīcības kodekss (uzņēmējdarbības nodokļi) – Ziņojums Padomei, 9620/15, FISC 60, 11.6.2015.

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 20. maija Direktīva (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

(1a)  

  OV L 25, 2.2.2016., 67. lpp.

(1a)  
  Padomes 2011. gada 15. februāra Direktīva 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK (OV L 64, 11.3.2011., 1. lpp.).

---

Ceturtdiena, 2016. gada 9. jūnija

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/214 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/214

---

P8_TA(2016)0273

Iebildumu neizteikšana pret deleģēto aktu: regulatīvie tehniskie standarti par atbilstošiem mehānismiem, sistēmām un procedūrām attiecībā uz tirgus dalībniekiem, kas atklāj informāciju, kuri veic tirgus izzināšanu

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2016. gada 17. maija deleģēto regulu, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 596/2014 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par atbilstošiem mehānismiem, sistēmām un procedūrām attiecībā uz tirgus dalībniekiem, kas atklāj informāciju, kuri veic tirgus izzināšanu (C(2016)02859 – 2016/2735(DEA))

(2018/C 086/41)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2016)02859), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2016)02859),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 18. maija vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 18. maija vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2016. gada 31. maija vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2016. gada 31. maija vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (1) (“tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula”), un jo īpaši tās 11. panta 9. punkta trešo daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (1) (“tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula”), un jo īpaši tās 11. panta 9. punkta trešo daļu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā to, ka netika izteikti iebildumi Reglamenta 105. panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kurš beidzās 2016. gada 8. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka netika izteikti iebildumi Reglamenta 105. panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kurš beidzās 2016. gada 8. jūnijā,

| A. | tā kā tirgus ļaunprātīgu izmantošanas regulas 39. panta 2 . punkts paredz, ka vairākus tā noteikumus, tostarp 11. panta 1. līdz 8. punktu piemēro no 2016. gada 3. jūlija, un attiecīgi šīs deleģētās regulas 7. panta 1. punktā arī ir paredzēts, ka to piemēro no tā paša datuma; |
| --- | --- |

A.

tā kā tirgus ļaunprātīgu izmantošanas regulas 39. panta 2 . punkts paredz, ka vairākus tā noteikumus, tostarp 11. panta 1. līdz 8. punktu piemēro no 2016. gada 3. jūlija, un attiecīgi šīs deleģētās regulas 7. panta 1. punktā arī ir paredzēts, ka to piemēro no tā paša datuma;

| B. | tā kā ar tirgus ļaunprātīgu izmantošanas regulas 11. panta 9. punktu EVTI tiek pilnvarota izstrādāt regulatīvo tehnisko standartu (RTS) projektus, kuros nosaka atbilstošu kārtību, procedūras un dokumentēšanas prasības personām, lai nodrošinātu atbilstības ievērošanu prasībām, kas noteiktas šā panta 4., 5., 6. un 8. punktā; tā kā ar tirgus ļaunprātīgu izmantošanas regulas 11. panta 9. punktu Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (2) (EVTI regula) 10. līdz 14. pantā noteikto procedūru; |
| --- | --- |

B.

tā kā ar tirgus ļaunprātīgu izmantošanas regulas 11. panta 9. punktu EVTI tiek pilnvarota izstrādāt regulatīvo tehnisko standartu (RTS) projektus, kuros nosaka atbilstošu kārtību, procedūras un dokumentēšanas prasības personām, lai nodrošinātu atbilstības ievērošanu prasībām, kas noteiktas šā panta 4., 5., 6. un 8. punktā; tā kā ar tirgus ļaunprātīgu izmantošanas regulas 11. panta 9. punktu Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1095/2010 (2) (EVTI regula) 10. līdz 14. pantā noteikto procedūru;

| C. | tā kā Komisija 2016. gada 17. maijā pieņēma deleģēto regulu, lai īstenotu minētās pilnvaras; tā kā šajā deleģētajā regulā ietverta svarīga informācija par procedūrām, kas jāievēro tirgus dalībniekiem, veicot tirgus izzināšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisija 2016. gada 17. maijā pieņēma deleģēto regulu, lai īstenotu minētās pilnvaras; tā kā šajā deleģētajā regulā ietverta svarīga informācija par procedūrām, kas jāievēro tirgus dalībniekiem, veicot tirgus izzināšanu;

| D. | tā kā šī deleģētā regula var stāties spēkā tikai pēc tam, kad būs beidzies Parlamentam un Padomei paredzētais rūpīgās pārbaudes periods, ja ne Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā perioda beigām gan Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus; |
| --- | --- |

D.

tā kā šī deleģētā regula var stāties spēkā tikai pēc tam, kad būs beidzies Parlamentam un Padomei paredzētais rūpīgās pārbaudes periods, ja ne Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā perioda beigām gan Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus;

| E. | tā kā EVTI regulas 13. panta 1. punktā paredzētais rūpīgas pārbaudes periods ir trīs mēneši laikā no dienas, kad ir darīti zināmi RTS, ja vien Komisija pieņemtie regulatīvie tehniskie standarti ir tieši tādi paši, kā EVTI pieņemtajā regulatīvo tehnisko standartu projektā, un šajā gadījumā rūpīgas pārbaudes periods būtu viens mēnesis; |
| --- | --- |

E.

tā kā EVTI regulas 13. panta 1. punktā paredzētais rūpīgas pārbaudes periods ir trīs mēneši laikā no dienas, kad ir darīti zināmi RTS, ja vien Komisija pieņemtie regulatīvie tehniskie standarti ir tieši tādi paši, kā EVTI pieņemtajā regulatīvo tehnisko standartu projektā, un šajā gadījumā rūpīgas pārbaudes periods būtu viens mēnesis;

| F. | tā kā EVTI pieņemtajā regulatīvo tehnisko standarta projektā ir ieviestas dažas izmaiņas, piemēram, pievienoti divi jauni apsvērumi un izdarītas vairākas izmaiņas 3.pantā un 6. panta 3. punktā, kā arī noteikumos par stāšanos spēkā un piemērošanu; tā kā, ņemot vērā šīs izmaiņas, minēto deleģēto regulu nevar uzskatīt par tādu pašu kā EVTI pieņemto regulatīvo tehnisko standartu projektu EVTI regulas 13. panta 1. punkta nozīmē; tā kā tādēļ iebildumu iesniegšana piemēro trīs mēnešu laikposmu, kā noteikts saskaņā ar EVTI regulas 13. panta 1. punkta pirmo daļu, un tas nozīmē, ka šāds termiņš beigsies 2016. gada 17. augustā; |
| --- | --- |

F.

tā kā EVTI pieņemtajā regulatīvo tehnisko standarta projektā ir ieviestas dažas izmaiņas, piemēram, pievienoti divi jauni apsvērumi un izdarītas vairākas izmaiņas 3.pantā un 6. panta 3. punktā, kā arī noteikumos par stāšanos spēkā un piemērošanu; tā kā, ņemot vērā šīs izmaiņas, minēto deleģēto regulu nevar uzskatīt par tādu pašu kā EVTI pieņemto regulatīvo tehnisko standartu projektu EVTI regulas 13. panta 1. punkta nozīmē; tā kā tādēļ iebildumu iesniegšana piemēro trīs mēnešu laikposmu, kā noteikts saskaņā ar EVTI regulas 13. panta 1. punkta pirmo daļu, un tas nozīmē, ka šāds termiņš beigsies 2016. gada 17. augustā;

| G. | tā kā, lai netraucēti un savlaicīgi līdz 2016. gada 3. jūlijam varētu īstenot tirgus ļaunprātīgas izmantošanas novēršanai paredzēto regulējumu, tirgus dalībniekiem un kompetentajām iestādēm pēc iespējas drīz ir jāveic vajadzīgie pasākumi un jāievieš atbilstīgas sistēmu, jebkurā gadījumā ne vēlāk kā līdz 2016. gada 3. jūlijam, un tam būtu jānotiek saskaņā ar minēto deleģēto regulu; |
| --- | --- |

G.

tā kā, lai netraucēti un savlaicīgi līdz 2016. gada 3. jūlijam varētu īstenot tirgus ļaunprātīgas izmantošanas novēršanai paredzēto regulējumu, tirgus dalībniekiem un kompetentajām iestādēm pēc iespējas drīz ir jāveic vajadzīgie pasākumi un jāievieš atbilstīgas sistēmu, jebkurā gadījumā ne vēlāk kā līdz 2016. gada 3. jūlijam, un tam būtu jānotiek saskaņā ar minēto deleģēto regulu;

| H. | tā kā šai deleģētajai regulai vajadzētu stāties spēkā vēlākais līdz 2016. gada 3. jūlijam vēl pirms 2016. gada 17. augustā būs beidzies rūpīgās pārbaudes periods; |
| --- | --- |

H.

tā kā šai deleģētajai regulai vajadzētu stāties spēkā vēlākais līdz 2016. gada 3. jūlijam vēl pirms 2016. gada 17. augustā būs beidzies rūpīgās pārbaudes periods;

| I. | tā kā šīs deleģētās regulas noteikumi pēc būtības atbilst Parlamenta mērķiem, kas norādīti tirgus ļaunprātīgu izmantošanas regulā un turpmākajā neformālajā dialogā, veicot sagatavošanās darbu, lai pieņemtu minēto deleģēto regulu, un jo īpaši Parlamenta nodomam sniegt kompetentajām iestādēm visu informāciju, kas izpausta tirgus izzināšanas laikā; |
| --- | --- |

I.

tā kā šīs deleģētās regulas noteikumi pēc būtības atbilst Parlamenta mērķiem, kas norādīti tirgus ļaunprātīgu izmantošanas regulā un turpmākajā neformālajā dialogā, veicot sagatavošanās darbu, lai pieņemtu minēto deleģēto regulu, un jo īpaši Parlamenta nodomam sniegt kompetentajām iestādēm visu informāciju, kas izpausta tirgus izzināšanas laikā;

| 1. | paziņo, ka tas neizsaka iebildumus pret šo deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

paziņo, ka tas neizsaka iebildumus pret šo deleģēto regulu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 173, 12.6.2014., 1. lpp.

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1095/2010 , ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/216 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/216

---

P8_TA(2016)0277

Iedzīvotāju brīvas pārvietošanās veicināšana, vienkāršojot dažu publisko dokumentu akceptēšanu ***II

Eiropas Parlamenta 2016. gada 9. jūnija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par iedzīvotāju brīvas pārvietošanās veicināšanu, vienkāršojot dažu publisko dokumentu uzrādīšanas prasības Eiropas Savienībā, un grozījumiem Regulā (ES) Nr. 1024/2012 (14956/2/2015 – C8-0129/2016 – 2013/0119(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2018/C 086/42)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (14956/2/2015 – C8-0129/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (14956/2/2015 – C8-0129/2016),

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Rumānijas parlamenta Senāts un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Rumānijas parlamenta Senāts un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 11. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 11. jūlija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0228), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0228),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 76. un 39. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 76. un 39. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A8-0156/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A8-0156/2016),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 327, 12.11.2013., 52. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, 4.2.2014., P7_TA(2014)0054.

---

| 6.3.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 86/217 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 86/217

---

P8_TA(2016)0278

Kompetences nodošana ES Vispārējai tiesai pirmajā instancē izskatīt domstarpības starp Savienību un tās darbiniekiem ***I

Eiropas Parlamenta 2016. gada 9. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to, lai nodotu Eiropas Savienības Vispārējai tiesai kompetenci pirmajā instancē izskatīt domstarpības starp Savienību un tās darbiniekiem (N8-0110/2015 – C8-0367/2015 – 2015/0906(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 086/43)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegto Tiesas pieprasījumu (N8-0110/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegto Tiesas pieprasījumu (N8-0110/2015),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 2. punkta otro daļu, Līguma par Eiropas Savienības darbību 256. panta 1. punktu, 257. panta pirmo un otro daļu un 281. panta otro daļu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Parlamentam ir iesniegts šis akta projekts (C8-0367/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 19. panta 2. punkta otro daļu, Līguma par Eiropas Savienības darbību 256. panta 1. punktu, 257. panta pirmo un otro daļu un 281. panta otro daļu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Parlamentam ir iesniegts šis akta projekts (C8-0367/2015),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. un 15. punktu un 256. panta 1. punktu, Līguma par Eiropas Savienības darbību 257. panta pirmo un otro daļu un 281. panta otro daļu, kā arī Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. un 15. punktu un 256. panta 1. punktu, Līguma par Eiropas Savienības darbību 257. panta pirmo un otro daļu un 281. panta otro daļu, kā arī Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 16. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 2015/2422, ar ko groza 3. protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem (1), un jo īpaši tās 9. apsvērumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 16. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 2015/2422, ar ko groza 3. protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem (1), un jo īpaši tās 9. apsvērumu,

| — | ņemot vērā Komisijas atzinumu (COM(2016)0081) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas atzinumu (COM(2016)0081) (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 18. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2016. gada 18. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumu (A8-0167/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumu (A8-0167/2016),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | atgādina par Eiropas Savienības Tiesas tiesnešu dzimumu līdzsvara nozīmīgumu; |
| --- | --- |

2.

atgādina par Eiropas Savienības Tiesas tiesnešu dzimumu līdzsvara nozīmīgumu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Tiesai un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Tiesai un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV L 341, 24.12.2015., 14. lpp.

(2)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P8_TC1-COD(2015)0906

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2016. gada 9. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2016/... par to, lai Vispārējai tiesai nodotu kompetenci pirmajā instancē izskatīt domstarpības starp Eiropas Savienību un tās darbiniekiem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2016/1192.)

---