# Официален вестник C 129/11 а

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 129 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6111 април 2018 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 129

Издание на български език

Информация и известия

Година 6111 април 2018 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | СТАНОВИЩА |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 530-а пленарна сесия на ЕИСК, 6 и 7 декември 2017 г. |
| 2018/C 129/01 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Неравенството в разпределението на богатствата в Европа: съотношение между печалбата и труда в отделните държави членки (становище по собствена инициатива) | 1 |
| 2018/C 129/02 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Устойчиви системи за социална сигурност и социална закрила в цифровата ера (становище по собствена инициатива) | 7 |
| 2018/C 129/03 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Сътрудничество с гражданското общество за превенция на радикализирането на младите хора (становище по собствена инициатива) | 11 |
| 2018/C 129/04 | Становище Европейския икономически и социален комитет относно Приносът на гражданското общество за разработването на всеобхватна продоволствена политика в ЕС (становище по собствена инициатива) | 18 |
| 2018/C 129/05 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Основната роля на търговията и инвестициите за изпълнението и осъществяването на Целите за устойчиво развитие (ЦУР) (становище по собствена инициатива) | 27 |
| 2018/C 129/06 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предимствата на подхода на воденото от общностите местно развитие за интегрираното местно развитие и развитието на селските райони (проучвателно становище) | 36 |

Известие No

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

530-а пленарна сесия на ЕИСК, 6 и 7 декември 2017 г.

2018/C 129/01

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Неравенството в разпределението на богатствата в Европа: съотношение между печалбата и труда в отделните държави членки (становище по собствена инициатива)

1

2018/C 129/02

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Устойчиви системи за социална сигурност и социална закрила в цифровата ера (становище по собствена инициатива)

7

2018/C 129/03

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Сътрудничество с гражданското общество за превенция на радикализирането на младите хора (становище по собствена инициатива)

11

2018/C 129/04

Становище Европейския икономически и социален комитет относно Приносът на гражданското общество за разработването на всеобхватна продоволствена политика в ЕС (становище по собствена инициатива)

18

2018/C 129/05

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Основната роля на търговията и инвестициите за изпълнението и осъществяването на Целите за устойчиво развитие (ЦУР) (становище по собствена инициатива)

27

2018/C 129/06

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предимствата на подхода на воденото от общностите местно развитие за интегрираното местно развитие и развитието на селските райони (проучвателно становище)

36

---

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ |
| | 530-а пленарна сесия на ЕИСК, 6 и 7 декември 2017 г. |
| 2018/C 129/07 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите инициатива за подпомагане на равновесието между професионалния и личния живот на родителите и лицата, полагащи грижи[COM(2017) 252 final] и относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно равновесието между професионалния и личния живот на родителите и лицата, полагащи грижи, и за отмяна на Директива 2010/18/ЕС на Съвета[COM(2017) 253 final – 2017/0085 (COD)] | 44 |
| 2018/C 129/08 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Европейска програма за промишлено развитие в областта на отбраната[COM(2017) 294 final] | 51 |
| 2018/C 129/09 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Начало на дейността на Европейския фонд за отбрана[COM(2017) 295 final] | 58 |
| 2018/C 129/10 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Европейската комисия относно известието на Комисията относно достъпа до правосъдие по въпросите на околната среда от 28 април 2017 г.[C(2017) 2616 final] | 65 |
| 2018/C 129/11 | Становище Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за Директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2006/1/ЕО относно използването на превозни средства, наети без шофьори, за автомобилен превоз на товари[COM(2017) 282 final — 2017/0113 (COD)] | 71 |
| 2018/C 129/12 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно статистиката за железопътния транспорт[COM(2017) 353 final — 2017/0146/(COD)] | 75 |
| 2018/C 129/13 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Подновено партньорство с държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн[JOIN(2016) 52 final] | 76 |
| 2018/C 129/14 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Инициатива за устойчивото развитие на синята икономика в Западното Средиземноморие[COM(2017) 183] | 82 |
| 2018/C 129/15 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — План за действие за природата, хората и икономиката[COM(2017) 198 final] | 90 |
| 2018/C 129/16 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС, Евратом) No 1141/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 22 октомври 2014 година относно статута и финансирането на европейските политически партии и на европейските политически фондации[COM(2017) 481 final – 2017/0219 (COD)] | 96 |
| 2018/C 129/17 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1303/2013 относно промени в средствата за икономическо, социално и териториално сближаване, както и в средствата по цел Инвестиции за растеж и работни места и по цел Европейско териториално сътрудничество[COM(2017) 565 final – 2017/0247 COD] | 98 |

III   Подготвителни актове

ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ

530-а пленарна сесия на ЕИСК, 6 и 7 декември 2017 г.

2018/C 129/07

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите инициатива за подпомагане на равновесието между професионалния и личния живот на родителите и лицата, полагащи грижи[COM(2017) 252 final] и относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно равновесието между професионалния и личния живот на родителите и лицата, полагащи грижи, и за отмяна на Директива 2010/18/ЕС на Съвета[COM(2017) 253 final – 2017/0085 (COD)]

[COM(2017) 252 final]

[COM(2017) 253 final – 2017/0085 (COD)]

44

2018/C 129/08

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Европейска програма за промишлено развитие в областта на отбраната[COM(2017) 294 final]

[COM(2017) 294 final]

51

2018/C 129/09

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Начало на дейността на Европейския фонд за отбрана[COM(2017) 295 final]

[COM(2017) 295 final]

58

2018/C 129/10

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Европейската комисия относно известието на Комисията относно достъпа до правосъдие по въпросите на околната среда от 28 април 2017 г.[C(2017) 2616 final]

[C(2017) 2616 final]

65

2018/C 129/11

Становище Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за Директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2006/1/ЕО относно използването на превозни средства, наети без шофьори, за автомобилен превоз на товари[COM(2017) 282 final — 2017/0113 (COD)]

[COM(2017) 282 final — 2017/0113 (COD)]

71

2018/C 129/12

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно статистиката за железопътния транспорт[COM(2017) 353 final — 2017/0146/(COD)]

[COM(2017) 353 final — 2017/0146/(COD)]

75

2018/C 129/13

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Подновено партньорство с държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн[JOIN(2016) 52 final]

[JOIN(2016) 52 final]

76

2018/C 129/14

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Инициатива за устойчивото развитие на синята икономика в Западното Средиземноморие[COM(2017) 183]

[COM(2017) 183]

82

2018/C 129/15

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — План за действие за природата, хората и икономиката[COM(2017) 198 final]

[COM(2017) 198 final]

90

2018/C 129/16

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС, Евратом) No 1141/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 22 октомври 2014 година относно статута и финансирането на европейските политически партии и на европейските политически фондации[COM(2017) 481 final – 2017/0219 (COD)]

[COM(2017) 481 final – 2017/0219 (COD)]

96

2018/C 129/17

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1303/2013 относно промени в средствата за икономическо, социално и териториално сближаване, както и в средствата по цел Инвестиции за растеж и работни места и по цел Европейско териториално сътрудничество[COM(2017) 565 final – 2017/0247 COD]

[COM(2017) 565 final – 2017/0247 COD]

98

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

530-а пленарна сесия на ЕИСК, 6 и 7 декември 2017 г.

| 11.4.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 129/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 129/1

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Неравенството в разпределението на богатствата в Европа: съотношение между печалбата и труда в отделните държави членки“

(становище по собствена инициатива)

(2018/C 129/01)

| Докладчик: | Пламен ДИМИТРОВ |
| --- | --- |

Докладчик:

Пламен ДИМИТРОВ

| Решение на Пленарната асамблея | 22.9.2016 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 29, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 7.9.2017 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 6.12.2017 г. |
| Пленарна сесия No | 530 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 188/30/23 |

Решение на Пленарната асамблея

22.9.2016 г.

Правно основание

член 29, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

7.9.2017 г.

Приемане на пленарна сесия

6.12.2017 г.

Пленарна сесия No

530

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

188/30/23

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК смята, че неравенствата в доходите и богатството в ЕС са икономически и социални предизвикателства, които трябва да бъдат преодолени с адекватни мерки както на национално равнище, така и с помощта на действия от ЕС. В глобален и европейски план по-голямо значение се отдава на неравенствата в доходите. ЕИСК подчертава необходимостта да се привлече вниманието и към неравенствата в богатството, които са функция на много повече променливи и имат много по-дългосрочен ефект. Това предполага да се изяснят причините за тях и факторите, които ги обуславят, като се очертаят и политически решения за справяне с тях. |
| --- | --- |

1.1.

ЕИСК смята, че неравенствата в доходите и богатството в ЕС са икономически и социални предизвикателства, които трябва да бъдат преодолени с адекватни мерки както на национално равнище, така и с помощта на действия от ЕС. В глобален и европейски план по-голямо значение се отдава на неравенствата в доходите. ЕИСК подчертава необходимостта да се привлече вниманието и към неравенствата в богатството, които са функция на много повече променливи и имат много по-дългосрочен ефект. Това предполага да се изяснят причините за тях и факторите, които ги обуславят, като се очертаят и политически решения за справяне с тях.

| 1.2. | Трябва да се направи внимателен анализ и оценка на пропорциите в разпределението между притежателите на богатствата в ЕС и да се предприемат превантивни мерки навреме, с оглед на предотвратяването на такива негативни последици като бързото стопяване на „средната класа“ и попадането на все по-голяма група хора в категорията „работещи бедни“ или „изложени на риск от бедност и социално изключване“. Пазарната икономика следва да се разглежда не само като среда за постигане на висок икономически растеж, но и като един от необходимите механизми за постигането на обществено значими цели. |
| --- | --- |

1.2.

Трябва да се направи внимателен анализ и оценка на пропорциите в разпределението между притежателите на богатствата в ЕС и да се предприемат превантивни мерки навреме, с оглед на предотвратяването на такива негативни последици като бързото стопяване на „средната класа“ и попадането на все по-голяма група хора в категорията „работещи бедни“ или „изложени на риск от бедност и социално изключване“. Пазарната икономика следва да се разглежда не само като среда за постигане на висок икономически растеж, но и като един от необходимите механизми за постигането на обществено значими цели.

| 1.3. | Най-важният инструмент, с който държавите членки разполагат за насърчаване на справедливото разпределяне на добавена стойност за обществото като цяло, е фискалната политика. Активните политики за пазара на труда, които допринасят за плавния преход между образование, трудов живот и обучение, също би трябвало да бъдат изведени на предно място, заедно с политиките, регулиращи данъчното облагане и социалните трансфери. ЕИСК препоръчва държавите членки да приложат възможно най-скоро мерки, които могат да намалят неравенството и да гарантират справедливо преразпределяне на новата добавена стойност в обществото като цяло. |
| --- | --- |

1.3.

Най-важният инструмент, с който държавите членки разполагат за насърчаване на справедливото разпределяне на добавена стойност за обществото като цяло, е фискалната политика. Активните политики за пазара на труда, които допринасят за плавния преход между образование, трудов живот и обучение, също би трябвало да бъдат изведени на предно място, заедно с политиките, регулиращи данъчното облагане и социалните трансфери. ЕИСК препоръчва държавите членки да приложат възможно най-скоро мерки, които могат да намалят неравенството и да гарантират справедливо преразпределяне на новата добавена стойност в обществото като цяло.

| 1.4. | ЕИСК смята, че е нужна добре функционираща система на социални трансфери и социално подпомагане. Преразпределението като компенсаторен механизъм следва да допълва в голяма степен пропуските на пазарната система. Публичното богатство (социална инфраструктура, заведения за услуги в обществена полза и др.) трябва да бъде развивано и неговата роля следва да се разглежда като средство за преодоляване на неравенствата. Основата на данъчните приходи би трябвало да се промени от база, основана на труда, към такава, основана на богатството, с облагане на наследствата и доходите от капитал. |
| --- | --- |

1.4.

ЕИСК смята, че е нужна добре функционираща система на социални трансфери и социално подпомагане. Преразпределението като компенсаторен механизъм следва да допълва в голяма степен пропуските на пазарната система. Публичното богатство (социална инфраструктура, заведения за услуги в обществена полза и др.) трябва да бъде развивано и неговата роля следва да се разглежда като средство за преодоляване на неравенствата. Основата на данъчните приходи би трябвало да се промени от база, основана на труда, към такава, основана на богатството, с облагане на наследствата и доходите от капитал.

| 1.5. | Концентрацията на богатствата води и до концентрация на огромна власт, която се реализира по различни направления, включително изкривяване на конкуренцията. ЕИСК смята, че интензивният икономически растеж е ключът към намаляването на бедността и на неравенствата в благосъстоянието. Той трябва да бъде насърчаван чрез по-добро използване на структурните и кохезионните фондове, стимулиране на предприемачеството, защита на конкуренцията, програми в подкрепа на МСП и реализиране на антидискриминационни политики по отношение на жените и хората в неравностойно положение. |
| --- | --- |

1.5.

Концентрацията на богатствата води и до концентрация на огромна власт, която се реализира по различни направления, включително изкривяване на конкуренцията. ЕИСК смята, че интензивният икономически растеж е ключът към намаляването на бедността и на неравенствата в благосъстоянието. Той трябва да бъде насърчаван чрез по-добро използване на структурните и кохезионните фондове, стимулиране на предприемачеството, защита на конкуренцията, програми в подкрепа на МСП и реализиране на антидискриминационни политики по отношение на жените и хората в неравностойно положение.

| 1.6. | ЕИСК изразява загриженост по отношение на ефективността на сегашната политика на ЕС в рамките на стратегията „Европа 2020“, поставяща особен акцент върху бедността. За тази цел е необходима по-адекватна политическа подкрепа, така че държавите членки да бъдат подпомогнати в достатъчна степен в борбата им със задълбочаващите се негативни тенденции на засилващо се неравенство. Нужни са по-активни действия за справяне с бедността, която се увеличи през последните няколко години в абсолютно изражение (1). Трябва да се разработят политики на общоевропейско наднационално равнище, които да насърчават по-приобщаващ растеж и да имат интегрираща функция. Европейският стълб на социалните права би трябвало да бъде много по-тясно обвързан с Европейския семестър, а те от своя страна да бъдат в унисон със стратегията „Европа 2020“, с оглед ефективното постигане на заложените в нея общоевропейски и национални цели. |
| --- | --- |

1.6.

ЕИСК изразява загриженост по отношение на ефективността на сегашната политика на ЕС в рамките на стратегията „Европа 2020“, поставяща особен акцент върху бедността. За тази цел е необходима по-адекватна политическа подкрепа, така че държавите членки да бъдат подпомогнати в достатъчна степен в борбата им със задълбочаващите се негативни тенденции на засилващо се неравенство. Нужни са по-активни действия за справяне с бедността, която се увеличи през последните няколко години в абсолютно изражение (1). Трябва да се разработят политики на общоевропейско наднационално равнище, които да насърчават по-приобщаващ растеж и да имат интегрираща функция. Европейският стълб на социалните права би трябвало да бъде много по-тясно обвързан с Европейския семестър, а те от своя страна да бъдат в унисон със стратегията „Европа 2020“, с оглед ефективното постигане на заложените в нея общоевропейски и национални цели.

| 1.7. | Заедно с това са необходими целенасочени мерки за пазара на труда, свързани със социална закрила. С оглед на това, че защитата на работните места, които много динамично се променят, невинаги е възможна, вниманието трябва да се съсредоточи върху насърчаването на заетостта и защитата на работната сила. Много важно е да са налице минимални социални стандарти, които да гарантират достойни заплати и условия на труд. Акцентът трябва да се постави върху улесняване на преходите в трудовия живот, като в същото време се гарантират общи трудови и социални права, включително правото на синдикално сдружаване и на колективно договаряне. |
| --- | --- |

1.7.

Заедно с това са необходими целенасочени мерки за пазара на труда, свързани със социална закрила. С оглед на това, че защитата на работните места, които много динамично се променят, невинаги е възможна, вниманието трябва да се съсредоточи върху насърчаването на заетостта и защитата на работната сила. Много важно е да са налице минимални социални стандарти, които да гарантират достойни заплати и условия на труд. Акцентът трябва да се постави върху улесняване на преходите в трудовия живот, като в същото време се гарантират общи трудови и социални права, включително правото на синдикално сдружаване и на колективно договаряне.

| 1.8. | ЕИСК смята, че трябва да се изгради прозрачен механизъм за системно проследяване на данни по отношение на всички доходи и богатства, с възможност за тяхната консолидация. Това ще позволи, от една страна, по-добро администриране, а от друга, по-лесното събиране на статистическа информация за разпределението на богатствата в държавите членки. Създаването на финансов регистър на корпоративните акционери на европейско ниво би имало съществена роля в това направление. |
| --- | --- |

1.8.

ЕИСК смята, че трябва да се изгради прозрачен механизъм за системно проследяване на данни по отношение на всички доходи и богатства, с възможност за тяхната консолидация. Това ще позволи, от една страна, по-добро администриране, а от друга, по-лесното събиране на статистическа информация за разпределението на богатствата в държавите членки. Създаването на финансов регистър на корпоративните акционери на европейско ниво би имало съществена роля в това направление.

2.   Контекст

| 2.1. | Неравенствата в богатството в Европа датират отдавна. Те са исторически процес, който не бе прекъснат и след създаването на еврозоната — поради перманентно възникващи вътрешни и външни дисбаланси, предизвикани от различните равнища на факторите за икономическа конкурентоспособност. Тези фактори включват аспекти на съотношението цени-разходи и понастоящем се изострят от големите политически предизвикателства, пред които е изправена Европа, като тероризъм, популизъм, национални избори, а от страна на икономиката — ниско ниво на инвестициите, нисък растеж, висока безработица, демографски промени и позицията на Европа в новото глобално съперничество за мощ от гледна точка на търговията и цифровизацията. |
| --- | --- |

2.1.

Неравенствата в богатството в Европа датират отдавна. Те са исторически процес, който не бе прекъснат и след създаването на еврозоната — поради перманентно възникващи вътрешни и външни дисбаланси, предизвикани от различните равнища на факторите за икономическа конкурентоспособност. Тези фактори включват аспекти на съотношението цени-разходи и понастоящем се изострят от големите политически предизвикателства, пред които е изправена Европа, като тероризъм, популизъм, национални избори, а от страна на икономиката — ниско ниво на инвестициите, нисък растеж, висока безработица, демографски промени и позицията на Европа в новото глобално съперничество за мощ от гледна точка на търговията и цифровизацията.

| 2.2. | Трябва да се прави ясно разграничение между неравенствата в доходите и неравенствата в богатствата, защото последните имат по-дългосрочен ефект и в този смисъл е необходимо по-задълбоченото им изучаване. Богатството систематично се разпределя по-несправедливо отколкото приходите. Много често отделните икономически субекти получават относително еднакви доходи, но същевременно има огромна разлика в притежаваното от тях богатство поради редица немонетарни, алтруистични, наследствени и други причини. В този смисъл, поставяйки акцента върху неравенствата в богатствата, по-обективно може да се изследват реалните монетарни различия между гражданите на ЕС. |
| --- | --- |

2.2.

Трябва да се прави ясно разграничение между неравенствата в доходите и неравенствата в богатствата, защото последните имат по-дългосрочен ефект и в този смисъл е необходимо по-задълбоченото им изучаване. Богатството систематично се разпределя по-несправедливо отколкото приходите. Много често отделните икономически субекти получават относително еднакви доходи, но същевременно има огромна разлика в притежаваното от тях богатство поради редица немонетарни, алтруистични, наследствени и други причини. В този смисъл, поставяйки акцента върху неравенствата в богатствата, по-обективно може да се изследват реалните монетарни различия между гражданите на ЕС.

| 2.3. | Според ЕИСК икономическите процеси в Европа се характеризират с все по-голяма динамика и поставят на изпитание институциите и възможността им да еволюират навреме спрямо настъпващите промени. Тази дискусия е изключително актуална и от гледна точка на дебата за хетерогенното развитие на всяка една държава — членка на ЕС. Съществени са различията между развитите и развиващите се държави, между Западна и Източна Европа, между държавите членки от еврозоната и останалите, между държавите членки в Шенгенското пространство и тези извън него. |
| --- | --- |

2.3.

Според ЕИСК икономическите процеси в Европа се характеризират с все по-голяма динамика и поставят на изпитание институциите и възможността им да еволюират навреме спрямо настъпващите промени. Тази дискусия е изключително актуална и от гледна точка на дебата за хетерогенното развитие на всяка една държава — членка на ЕС. Съществени са различията между развитите и развиващите се държави, между Западна и Източна Европа, между държавите членки от еврозоната и останалите, между държавите членки в Шенгенското пространство и тези извън него.

| 2.4. | ЕИСК констатира, че неравенството на доходите и богатствата в Европа се увеличава постепенно от 1970 г. насам. Като цяло глобализацията би следвало да има положителна роля за намаляването на подоходните и имуществените разлики между страните, но през последните години тенденцията по-скоро се движи в обратна посока. Не само, че първите 10 % от домакинствата печелят 31 % от общия доход, но те притежават и над 50 % от общото богатство в ЕС-28. Богатството е нараснало по-бързо от брутния вътрешен продукт в много страни, което води до големи неравенства (2). Тези неравенства имат тежки икономически, социални и политически последици, които налагат сериозен експертно-политически и обществен дебат за решаване на този въпрос и изискват политически действия. |
| --- | --- |

2.4.

ЕИСК констатира, че неравенството на доходите и богатствата в Европа се увеличава постепенно от 1970 г. насам. Като цяло глобализацията би следвало да има положителна роля за намаляването на подоходните и имуществените разлики между страните, но през последните години тенденцията по-скоро се движи в обратна посока. Не само, че първите 10 % от домакинствата печелят 31 % от общия доход, но те притежават и над 50 % от общото богатство в ЕС-28. Богатството е нараснало по-бързо от брутния вътрешен продукт в много страни, което води до големи неравенства (2). Тези неравенства имат тежки икономически, социални и политически последици, които налагат сериозен експертно-политически и обществен дебат за решаване на този въпрос и изискват политически действия.

| 2.5. | ЕИСК смята, че съществува реална опасност проблемът с неравенствата да се задълбочи в световен мащаб, защото динамичността на икономическото развитие в Европа е изключително висока и става все по-трудно провеждането на навременна макроикономическа политика. Разширяването на неравенствата в богатствата и доходите през последните десетилетия се потвърждава и от увеличението на коефициента на Джини, който се е повишил средно в отделните страни от ОИСР от 0,29 в средата на 1980 г. до 0,32-0,35 в периода 2013—2015 г. Тенденцията в отделни държави — членки на ЕС, е сходна (3). Но трябва да се отбележи, че в страни като България, Литва и Румъния той вече достига критични стойности, надхвърляйки 0,37 (4). Въпреки наличието на множество данни и проучвания относно неравенствата в доходите, налице са по-малко доказателства за неравенството в разпределението на благосъстоянието на домакинствата, както в рамките на отделните държави, така и между тях. В действителност дори и днес не съществуват международни стандарти, които националните статистически бюра и други доставчици на данни да могат да използват при събирането на данни за разпределението на богатството (5). |
| --- | --- |

2.5.

ЕИСК смята, че съществува реална опасност проблемът с неравенствата да се задълбочи в световен мащаб, защото динамичността на икономическото развитие в Европа е изключително висока и става все по-трудно провеждането на навременна макроикономическа политика. Разширяването на неравенствата в богатствата и доходите през последните десетилетия се потвърждава и от увеличението на коефициента на Джини, който се е повишил средно в отделните страни от ОИСР от 0,29 в средата на 1980 г. до 0,32-0,35 в периода 2013—2015 г. Тенденцията в отделни държави — членки на ЕС, е сходна (3). Но трябва да се отбележи, че в страни като България, Литва и Румъния той вече достига критични стойности, надхвърляйки 0,37 (4). Въпреки наличието на множество данни и проучвания относно неравенствата в доходите, налице са по-малко доказателства за неравенството в разпределението на благосъстоянието на домакинствата, както в рамките на отделните държави, така и между тях. В действителност дори и днес не съществуват международни стандарти, които националните статистически бюра и други доставчици на данни да могат да използват при събирането на данни за разпределението на богатството (5).

| 2.6. | Тревожно е, че поради общата липса на доверие в много европейски икономики, натрупаните печалби не се реинвестират, а това води до потискане на конкуренцията, силен спад на инвестициите и недостиг на нови работни места. Емпирични доказателства по този проблем, изследвайки именно европейската икономика, предоставя Томас Пикети в своята книга (6). Когато печалбата просто се трупа и рекапитализира, тя не допринася за създаването на добавена стойност и за повишаването на възвръщаемостта на средствата в реалната икономика. Логично, десетилетия наред разделението богати — бедни в ЕС прогресивно нарастваше. |
| --- | --- |

2.6.

Тревожно е, че поради общата липса на доверие в много европейски икономики, натрупаните печалби не се реинвестират, а това води до потискане на конкуренцията, силен спад на инвестициите и недостиг на нови работни места. Емпирични доказателства по този проблем, изследвайки именно европейската икономика, предоставя Томас Пикети в своята книга (6). Когато печалбата просто се трупа и рекапитализира, тя не допринася за създаването на добавена стойност и за повишаването на възвръщаемостта на средствата в реалната икономика. Логично, десетилетия наред разделението богати — бедни в ЕС прогресивно нарастваше.

| 2.7. | Според ЕИСК съществува рискът да се постави пред сериозно изпитание средната класа в ЕС в средносрочен период. В обозримо бъдеще все повече работни места ще изчезват вследствие на процесите на цифровизация и роботизация. Освен това, ще изчезват и определени видове професии, макар че съществуват както исторически, така и актуални доказателства, които демонстрират, че е също толкова вероятно тези тенденции да създадат нови работни места и професии. Тези промени, ако не се управляват подходящо, се предполага, че ще действат в посока на засилване на неравенствата. ЕИСК счита, че трябва да се предприемат навременни мерки за противодействие на негативните последици от тези иначе иновативни и полезни като цяло за обществото процеси на технологично обновление. |
| --- | --- |

2.7.

Според ЕИСК съществува рискът да се постави пред сериозно изпитание средната класа в ЕС в средносрочен период. В обозримо бъдеще все повече работни места ще изчезват вследствие на процесите на цифровизация и роботизация. Освен това, ще изчезват и определени видове професии, макар че съществуват както исторически, така и актуални доказателства, които демонстрират, че е също толкова вероятно тези тенденции да създадат нови работни места и професии. Тези промени, ако не се управляват подходящо, се предполага, че ще действат в посока на засилване на неравенствата. ЕИСК счита, че трябва да се предприемат навременни мерки за противодействие на негативните последици от тези иначе иновативни и полезни като цяло за обществото процеси на технологично обновление.

| 2.8. | ЕИСК изразява своята загриженост, че съотношението между процента на печалбата и добавената стойност, създадена от фактора „труд“ в държавите членки, става все по-непропорционално. Това води до задълбочаване на неравенствата в Европа както по отношение на благосъстоянието, така и на доходите. |
| --- | --- |

2.8.

ЕИСК изразява своята загриженост, че съотношението между процента на печалбата и добавената стойност, създадена от фактора „труд“ в държавите членки, става все по-непропорционално. Това води до задълбочаване на неравенствата в Европа както по отношение на благосъстоянието, така и на доходите.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Тенденцията е неравенствата в богатствата да са много по-големи от доходните неравенства (7). ЕИСК подчертава факта, че преди всичко държавите членки са тези, които разполагат с подходящите инструменти, като програми за инвестиции, икономически растеж и нова заетост, данъчно облагане и социални трансфери, с които да бъдат преодолени икономическите и социалните неравенства. Въпреки това съществува също така поле за действия на европейско равнище и този въпрос трябва да бъде обект на много по-сериозно внимание от европейските институции, защото неговите ефекти върху реалния бизнес цикъл биха били комплексни и много по-дългосрочни. Съществуващите политики продължават да са насочени повече към приходите, отколкото към богатството. |
| --- | --- |

3.1.

Тенденцията е неравенствата в богатствата да са много по-големи от доходните неравенства (7). ЕИСК подчертава факта, че преди всичко държавите членки са тези, които разполагат с подходящите инструменти, като програми за инвестиции, икономически растеж и нова заетост, данъчно облагане и социални трансфери, с които да бъдат преодолени икономическите и социалните неравенства. Въпреки това съществува също така поле за действия на европейско равнище и този въпрос трябва да бъде обект на много по-сериозно внимание от европейските институции, защото неговите ефекти върху реалния бизнес цикъл биха били комплексни и много по-дългосрочни. Съществуващите политики продължават да са насочени повече към приходите, отколкото към богатството.

| 3.2. | ЕИСК смята за основен проблем, че европейската икономика генерира растеж, който често не се отнася за хората, които са в неравностойно финансово положение. Намерението изобщо не е да се противопоставим на функционирането на пазарната икономика, която предоставя възможности за генериране на богатство чрез иновации, създаване на предприятия, създаване на работни места и по този начин допринася за икономическия растеж, заетостта и финансирането на социалната сигурност. Въпреки това онези хора, които са в дъното на пирамидата на преразпределянето на богатствата и доходите, като цяло не извличат полза от новосъздадените работни места. Казано по друг начин, обществото ще е по-равностойно финансово, ако политиката на Европейския съюз бъде насочена към мерки, които да позволяват на все по-голяма част от населението да навлезе на пазара на труда и да сподели ползите от приобщаващия икономически растеж. В този смисъл намаляването на неравенството в богатствата и укрепването на дългосрочния икономически растеж са двете страни на една и съща монета. |
| --- | --- |

3.2.

ЕИСК смята за основен проблем, че европейската икономика генерира растеж, който често не се отнася за хората, които са в неравностойно финансово положение. Намерението изобщо не е да се противопоставим на функционирането на пазарната икономика, която предоставя възможности за генериране на богатство чрез иновации, създаване на предприятия, създаване на работни места и по този начин допринася за икономическия растеж, заетостта и финансирането на социалната сигурност. Въпреки това онези хора, които са в дъното на пирамидата на преразпределянето на богатствата и доходите, като цяло не извличат полза от новосъздадените работни места. Казано по друг начин, обществото ще е по-равностойно финансово, ако политиката на Европейския съюз бъде насочена към мерки, които да позволяват на все по-голяма част от населението да навлезе на пазара на труда и да сподели ползите от приобщаващия икономически растеж. В този смисъл намаляването на неравенството в богатствата и укрепването на дългосрочния икономически растеж са двете страни на една и съща монета.

| 3.3. | ЕИСК изразява загриженост, че нарастващата акумулация на богатствата може да създаде рентиерски нагласи в обществото и по този начин самите богатства няма да бъдат обект на реинвестиране. По този начин те няма да допринасят за развитието на реалната икономика и за повишаването на потенциалния БВП. Това е и основният проблем, който разглежда Томас Пикети в своята книга, която е плод на 15-годишни изследвания и събиране на емпирична информация за неравенствата в богатствата и доходите в капиталистическите общества. Крайните резултати — дори и някои от неговите методи да срещат критики — показват наличието на значителни неравенства в ЕС. Според данните на Пикети годишният ръст на капитала е 4-5 %, докато годишният ръст на доходите в Централна Европа е около 1-1,5 %, в зависимост от държавата, като се има предвид очевидното многообразие от обхванати държави. |
| --- | --- |

3.3.

ЕИСК изразява загриженост, че нарастващата акумулация на богатствата може да създаде рентиерски нагласи в обществото и по този начин самите богатства няма да бъдат обект на реинвестиране. По този начин те няма да допринасят за развитието на реалната икономика и за повишаването на потенциалния БВП. Това е и основният проблем, който разглежда Томас Пикети в своята книга, която е плод на 15-годишни изследвания и събиране на емпирична информация за неравенствата в богатствата и доходите в капиталистическите общества. Крайните резултати — дори и някои от неговите методи да срещат критики — показват наличието на значителни неравенства в ЕС. Според данните на Пикети годишният ръст на капитала е 4-5 %, докато годишният ръст на доходите в Централна Европа е около 1-1,5 %, в зависимост от държавата, като се има предвид очевидното многообразие от обхванати държави.

| 3.4. | ЕИСК е на мнение, че са необходими допълнителни мерки, на подходящите равнища, по отношение на прекомерната финансилизация, допълнително координиране и хармонизиране на данъчната политика, мерки против данъчните убежища, против укриването и неплащането на данъци, за борба с дългосрочната тенденция за функционирането на икономиката в сянка (невярно докладвани приходи от стопанска дейност, нерегистриран или прикрит персонал, плащане на заплати на ръка) и мерки за оптимизиране на съотношението на различните видове данъци и тяхната важност като дял в данъчните приходи на отделните държави членки. Данъчните приходи, основани на труда, би трябвало да се променят в посока данъчни приходи, основани на благосъстоянието. |
| --- | --- |

3.4.

ЕИСК е на мнение, че са необходими допълнителни мерки, на подходящите равнища, по отношение на прекомерната финансилизация, допълнително координиране и хармонизиране на данъчната политика, мерки против данъчните убежища, против укриването и неплащането на данъци, за борба с дългосрочната тенденция за функционирането на икономиката в сянка (невярно докладвани приходи от стопанска дейност, нерегистриран или прикрит персонал, плащане на заплати на ръка) и мерки за оптимизиране на съотношението на различните видове данъци и тяхната важност като дял в данъчните приходи на отделните държави членки. Данъчните приходи, основани на труда, би трябвало да се променят в посока данъчни приходи, основани на благосъстоянието.

| 3.5. | През последните две десетилетия данъчната конкуренция сред държавите членки принуди много правителства да прилагат мерки, които промениха преразпределителния характер на фискалната политика и стимулираха увеличаването на неравенствата. ЕИСК препоръчва държавите членки да оценят отрицателните последици от данъчните политики и да ги коригират възможно най-бързо. |
| --- | --- |

3.5.

През последните две десетилетия данъчната конкуренция сред държавите членки принуди много правителства да прилагат мерки, които промениха преразпределителния характер на фискалната политика и стимулираха увеличаването на неравенствата. ЕИСК препоръчва държавите членки да оценят отрицателните последици от данъчните политики и да ги коригират възможно най-бързо.

| 3.6. | ЕИСК счита, че планът „Юнкер“ трябва да бъде насочен приоритетно към страните с по-високи неравенства, независимо от техния характер. Необходимо е да се насърчават външните и вътрешните инвестиции. Всичко това е необходимо да се осъществява по унифициран начин в хармония с европейското законодателство и специфичните национални характеристики, а използването на фондове би трябвало да бъде следено внимателно. |
| --- | --- |

3.6.

ЕИСК счита, че планът „Юнкер“ трябва да бъде насочен приоритетно към страните с по-високи неравенства, независимо от техния характер. Необходимо е да се насърчават външните и вътрешните инвестиции. Всичко това е необходимо да се осъществява по унифициран начин в хармония с европейското законодателство и специфичните национални характеристики, а използването на фондове би трябвало да бъде следено внимателно.

4.   Специфични бележки

| 4.1. | Германия и Австрия са страните в еврозоната, където неравенствата в богатствата са най-силно изразени. В Германия най-богатите 5 % от населението притежават 45,6 % от богатството на страната, докато в Австрия те достигат до 47,6 % (8), (9). В страни като Кипър, Португалия, Франция, Финландия, Люксембург и Нидерландия този проблем също съществува и тенденцията е сходна (10). Това е доказателство за ясно изразена хетерогенност относно разпределението на ресурсите в отделните държави. От една страна, в тези държави се наблюдават ниски нива на доходно неравенство, но от друга, високи нива на неравенства в богатствата. |
| --- | --- |

4.1.

Германия и Австрия са страните в еврозоната, където неравенствата в богатствата са най-силно изразени. В Германия най-богатите 5 % от населението притежават 45,6 % от богатството на страната, докато в Австрия те достигат до 47,6 % (8), (9). В страни като Кипър, Португалия, Франция, Финландия, Люксембург и Нидерландия този проблем също съществува и тенденцията е сходна (10). Това е доказателство за ясно изразена хетерогенност относно разпределението на ресурсите в отделните държави. От една страна, в тези държави се наблюдават ниски нива на доходно неравенство, но от друга, високи нива на неравенства в богатствата.

| 4.2. | През 1910 г. 10 % от населението в Европа притежава 90 % от цялото богатство, като най-богатият 1 % притежава 50 % от богатството. След това, в резултат на двете световни войни, на Голямата депресия, унищожила голяма част от финансовия капитал, на различните държавни политики, включващи силно прогресивно данъчно облагане на доходите и наследствата, ограничаване на финансовите спекулации, вдигането на заплатите за сметка на доходите от капитал и т.н., неравенството намалява значително. През 70-те и 80-те години на миналия век горният 1 % държи 20 % от богатството, следващите 9 % притежават 30 %, средната класа от 40 % притежава 40 % от богатството. Неравенствата в доходите също намаляват значително (11). От 1980 г. насам обаче неравенството пак започва да расте. Днес частният капитал в развитите страни в ЕС-28 е между 500 % и 600 % от БВП, като в Италия достига 800 %. |
| --- | --- |

4.2.

През 1910 г. 10 % от населението в Европа притежава 90 % от цялото богатство, като най-богатият 1 % притежава 50 % от богатството. След това, в резултат на двете световни войни, на Голямата депресия, унищожила голяма част от финансовия капитал, на различните държавни политики, включващи силно прогресивно данъчно облагане на доходите и наследствата, ограничаване на финансовите спекулации, вдигането на заплатите за сметка на доходите от капитал и т.н., неравенството намалява значително. През 70-те и 80-те години на миналия век горният 1 % държи 20 % от богатството, следващите 9 % притежават 30 %, средната класа от 40 % притежава 40 % от богатството. Неравенствата в доходите също намаляват значително (11). От 1980 г. насам обаче неравенството пак започва да расте. Днес частният капитал в развитите страни в ЕС-28 е между 500 % и 600 % от БВП, като в Италия достига 800 %.

| 4.3. | Според ЕИСК съществен е проблемът и с разпределението на богатството по пол. Страни като Словакия и Франция са най-засегнати от този процес, следвани от Австрия, Германия и Гърция. В Словакия и Франция повече от 75 % от богатството принадлежи на мъжете и едва 25 % — на жените, при коренно различна полова пропорция на населението. В Австрия, Германия и Гърция около 55 % от богатството принадлежи на мъжете (12). Важно е да се направи анализ на причините за подобна тенденция и на това дали не е необходимо този аспект да бъде включен в общоевропейската политика за равенство между половете. |
| --- | --- |

4.3.

Според ЕИСК съществен е проблемът и с разпределението на богатството по пол. Страни като Словакия и Франция са най-засегнати от този процес, следвани от Австрия, Германия и Гърция. В Словакия и Франция повече от 75 % от богатството принадлежи на мъжете и едва 25 % — на жените, при коренно различна полова пропорция на населението. В Австрия, Германия и Гърция около 55 % от богатството принадлежи на мъжете (12). Важно е да се направи анализ на причините за подобна тенденция и на това дали не е необходимо този аспект да бъде включен в общоевропейската политика за равенство между половете.

| 4.4. | ЕИСК е на мнение, че е много важно как се разпределят благата в ЕС от гледна точка на задоволяването на потребностите от образование, професионална подготовка, пакет от здравни услуги, жилище и т.н. Съобразно европейския социален модел трябва да се съблюдават базисни принципи — за равни възможности и равно третиране, равнопоставеност на мъжете и жените, недискриминация, междугенерационна справедливост. Структурните реформи, които имат за цел увеличаване на човешкия капитал, са важни за подобряване на стандарта на живот и биха могли да намалят неравенствата по отношение на доходите и богатството от труд. |
| --- | --- |

4.4.

ЕИСК е на мнение, че е много важно как се разпределят благата в ЕС от гледна точка на задоволяването на потребностите от образование, професионална подготовка, пакет от здравни услуги, жилище и т.н. Съобразно европейския социален модел трябва да се съблюдават базисни принципи — за равни възможности и равно третиране, равнопоставеност на мъжете и жените, недискриминация, междугенерационна справедливост. Структурните реформи, които имат за цел увеличаване на човешкия капитал, са важни за подобряване на стандарта на живот и биха могли да намалят неравенствата по отношение на доходите и богатството от труд.

| 4.5. | Около 44 % от гражданите на еврозоната имат дълг под някаква форма към някоя банкова или финансова институция. Сравнено със САЩ например (където този дял е 75 %) ситуацията е по-благоприятна, но като интензитет на нарастване през последните години тенденцията е притеснителна (13). Отговорността на банковата система също е много важна, защото тя би могла да осъществи първична превенция спрямо нарастващата обща задлъжнялост на обществото. Отговорното поведение трябва да бъде изведено на преден план. |
| --- | --- |

4.5.

Около 44 % от гражданите на еврозоната имат дълг под някаква форма към някоя банкова или финансова институция. Сравнено със САЩ например (където този дял е 75 %) ситуацията е по-благоприятна, но като интензитет на нарастване през последните години тенденцията е притеснителна (13). Отговорността на банковата система също е много важна, защото тя би могла да осъществи първична превенция спрямо нарастващата обща задлъжнялост на обществото. Отговорното поведение трябва да бъде изведено на преден план.

| 4.6. | Ускорената глобализация през последните три десетилетия увеличи данъчната тежест върху труда и обърна дела на заплатите и капитала в брутния вътрешен продукт. В резултат на това делът на заплатите в БВП намаля с 0,3 % средно годишно между 1980 г. и 2006 г. в повечето държави — членки на ОИСР. През същия период делът на печалбата в БВП нарасна от около 31 % на 47 % в ЕС-15 (14). ЕИСК счита, че държавите членки и Европейският съюз следва спешно да приложат политики за обръщане на тази тенденция. |
| --- | --- |

4.6.

Ускорената глобализация през последните три десетилетия увеличи данъчната тежест върху труда и обърна дела на заплатите и капитала в брутния вътрешен продукт. В резултат на това делът на заплатите в БВП намаля с 0,3 % средно годишно между 1980 г. и 2006 г. в повечето държави — членки на ОИСР. През същия период делът на печалбата в БВП нарасна от около 31 % на 47 % в ЕС-15 (14). ЕИСК счита, че държавите членки и Европейският съюз следва спешно да приложат политики за обръщане на тази тенденция.

| 4.7. | ЕИСК изразява загриженост, че в страни като Великобритания и Франция над 50 % от богатството се изразява в жилища. Това говори, от една страна, за липса на диверсификация по отношение на богатствата на хората. От друга страна, означава, че една голяма част от хората трупат своето богатство от доходи от недвижими имущества. Това богатство след това не се реинвестира. Самата рекапитализация се трупа. Тук възниква въпросът за капитала, който се натрупва с много по-бърз темп, отколкото добавената стойност. Последният доклад на Oксфам (15) разкри, че богатството на осемте най-богати хора в света, е равносилно на богатството, притежавано от най-бедните 50 % от света, което предизвиква широко обществено недоволство. Капиталът беше важен фактор през индустриалния период, но когато се превърне в самоцел, той губи смисъла си. |
| --- | --- |

4.7.

ЕИСК изразява загриженост, че в страни като Великобритания и Франция над 50 % от богатството се изразява в жилища. Това говори, от една страна, за липса на диверсификация по отношение на богатствата на хората. От друга страна, означава, че една голяма част от хората трупат своето богатство от доходи от недвижими имущества. Това богатство след това не се реинвестира. Самата рекапитализация се трупа. Тук възниква въпросът за капитала, който се натрупва с много по-бърз темп, отколкото добавената стойност. Последният доклад на Oксфам (15) разкри, че богатството на осемте най-богати хора в света, е равносилно на богатството, притежавано от най-бедните 50 % от света, което предизвиква широко обществено недоволство. Капиталът беше важен фактор през индустриалния период, но когато се превърне в самоцел, той губи смисъла си.

Брюксел, 6 декември 2017 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

(1)  Пример за това е даден от Salverda и колектив. (2013 г., таблици 2.3 и 5.2).

1

(2)  Piketty, Capital in the Twenty-First Century (Капиталът през 21-ви век), Harvard University Press, 2014 г., ISBN 978-0674430006.

2

(3)  Икономическото неравенство, Европейски парламент: Информационна бележка по икономически и парични въпроси, заетост и социални въпроси, юли 2016 г.

3

(4)  Евростат, SILC — 2015 г.

4

(5)  OECD Statistic Brief (Статистически бюлетин на ОИСР), юни 2015 г., No 21.

5

(6)  Piketty, Capital in the Twenty-First Century (Капиталът през 21-ви век), Harvard University Press, 2014 г., ISBN 978-0674430006.

6

(7)  В количествено изражение.

7

(8)  Eurosystem Household Finance and Consumption Survey (Проучване на Eurosystem на финансите на домакинствата и потреблението), 2010 г.

8

(9)  Vermeulen 2016 г. (ECB WP), оценки въз основа на списъка на Forbes на богатите хора.

9

(10)  HFCS 2010 г.; Sierminska и Medgyesi 2013 г.; Holzner, Jestl, Leitner 2015 г.

10

(11)  Piketty, Capital in the Twenty-First Century (Капиталът през 21-ви век), Harvard University Press, 2014 г., ISBN 978-0674430006.

11

(12)  Rehm, M., Schneebaum, A., Mader, K., Hollan, K., The Gender Wealth Gap Across European Countries (Различията в богатството между половете в европейските държави), Виенски университет за икономика и бизнес, Департамент по икономика, работен документ 232, септември 2016 г.

12

(13)  HFCS 2010 г.; Sierminska и Medgyesi 2013 г.; Holzner, Jestl, Leitner 2015 г.

13

(14)  ОИСР, In It Together: Why Less Inequality Benefits All (Всички заедно: защо по-малко неравенство е от полза за всички, OECD Publishing, Париж 2015 г.

14

(15)  Аn Economy for the 99 % (Икономика за 99-те %), Oxfam, 2017 г.

15

---

Приложение

към Становището на Европейския икономически и социален комитет

Следното изменение беше отхвърлено по време на разискванията, но получи над една четвърт от подадените гласове.

Параграф 1.4.

Текстът се изменя, както следва:

ЕИСК смята, че е нужна добре функционираща система на социални трансфери и социално подпомагане. Преразпределението като компенсаторен механизъм следва да допълва в голяма степен пропуските на пазарната система. Публичното богатство (социална инфраструктура, заведения за услуги в обществена полза и др.) трябва да бъде развивано и неговата роля следва да се разглежда като средство за преодоляване на неравенствата. Основата на данъчните приходи би трябвало да се промени от база, основана на труда, към такава, основана на богатството, с облагане на наследствата и доходите от капитал.
  Държавите членки би трябвало да променят своите приоритети в областта на данъчните приходи и да намалят данъчната тежест върху фактора труд.

Изложение на мотивите

С оглед на спазването на принципа на субсидиарност и като се отчитат различията между държавите членки, промените, произтичащи от развитието на цифровото общество, и необходимостта от осигуряване на устойчиво развитие, държавите членки следва да получат по-голяма роля в реформирането на данъчните системи. Вместо да се променя данъчното облагане по начина, описан в параграфа, вниманието би могло да се насочи към екологичните данъци, към облагането на емисиите на CO2 или напълно новите данъци (данъчно облагане на машините).

Изменението беше отхвърлено със 116 гласа „против“, 95 гласа „за“ и 24 гласа „въздържал се“.

---

| 11.4.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 129/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 129/7

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Устойчиви системи за социална сигурност и социална закрила в цифровата ера“

(становище по собствена инициатива)

(2018/C 129/02)

| Докладчик: | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |

Докладчик:

Petru Sorin DANDEA

| Решение на Пленарната асамблея | 26.1.2017 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 29, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| | |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 8.11.2017 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 6.12.2017 г. |
| Пленарна сесия No | 530 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 157/3/5 |

Решение на Пленарната асамблея

26.1.2017 г.

Правно основание

член 29, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

8.11.2017 г.

Приемане на пленарна сесия

6.12.2017 г.

Пленарна сесия No

530

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

157/3/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Цифровизацията доведе до нови форми на заетост, които поставят системите за социална сигурност под особено силен натиск. ЕИСК препоръчва на държавите членки и на европейските съдилища да регламентират тези нови форми на заетост, така че да може ясно да се определят работодателят и работникът. В това отношение ЕИСК препоръчва да се използва съдебната практика на Съда на Европейския съюз, който призна статут на работници на лицата, които въпреки липсата на стандартен трудов договор се намират в положение, в което упражняват дейност срещу възнаграждение. |
| --- | --- |

1.1.

Цифровизацията доведе до нови форми на заетост, които поставят системите за социална сигурност под особено силен натиск. ЕИСК препоръчва на държавите членки и на европейските съдилища да регламентират тези нови форми на заетост, така че да може ясно да се определят работодателят и работникът. В това отношение ЕИСК препоръчва да се използва съдебната практика на Съда на Европейския съюз, който призна статут на работници на лицата, които въпреки липсата на стандартен трудов договор се намират в положение, в което упражняват дейност срещу възнаграждение.

| 1.2. | В много случаи индивидуалният трудов договор е в основата на финансирането на настоящите системи за социална сигурност. Много от новите форми на икономическа дейност и заетост, които се появиха в резултат на подема на новите технологии, изглежда излизат извън обхвата на трудовите договори. ЕИСК счита, че това положение представлява сериозна заплаха за работниците, които упражняват дейност в тези условия, тъй като те вече не са защитени от законодателството в областта на възнагражденията, условията на труд и социалната сигурност. |
| --- | --- |

1.2.

В много случаи индивидуалният трудов договор е в основата на финансирането на настоящите системи за социална сигурност. Много от новите форми на икономическа дейност и заетост, които се появиха в резултат на подема на новите технологии, изглежда излизат извън обхвата на трудовите договори. ЕИСК счита, че това положение представлява сериозна заплаха за работниците, които упражняват дейност в тези условия, тъй като те вече не са защитени от законодателството в областта на възнагражденията, условията на труд и социалната сигурност.

| 1.3. | ЕИСК счита, че в законодателството, уреждащо схемите за пенсионно осигуряване, държавите членки следва да обмислят въвеждането на разпоредба, която да направи задължително плащането на вноски за всички лица, които получават доходи от професионална дейност. Тази мярка е абсолютно необходима, като се има предвид, че в много случаи работниците от новите форми на заетост, произлизащи от цифровизацията, не са подходящо обхванати от действащите понастоящем разпоредби на законодателството в областта на пенсионните системи. |
| --- | --- |

1.3.

ЕИСК счита, че в законодателството, уреждащо схемите за пенсионно осигуряване, държавите членки следва да обмислят въвеждането на разпоредба, която да направи задължително плащането на вноски за всички лица, които получават доходи от професионална дейност. Тази мярка е абсолютно необходима, като се има предвид, че в много случаи работниците от новите форми на заетост, произлизащи от цифровизацията, не са подходящо обхванати от действащите понастоящем разпоредби на законодателството в областта на пенсионните системи.

| 1.4. | ЕИСК счита, че държавите членки следва да обмислят свързването на електронните системи на съответните органи, управляващи националните им системи за пенсионно и здравно осигуряване, с тези на данъчните администрации. Така държавите членки биха могли бързо да установят лицата, които, въпреки че получават доходи от професионално естество, никога не са се ползвали от статута на осигурено лице в рамките на системите за обществено пенсионно и здравно осигуряване. |
| --- | --- |

1.4.

ЕИСК счита, че държавите членки следва да обмислят свързването на електронните системи на съответните органи, управляващи националните им системи за пенсионно и здравно осигуряване, с тези на данъчните администрации. Така държавите членки биха могли бързо да установят лицата, които, въпреки че получават доходи от професионално естество, никога не са се ползвали от статута на осигурено лице в рамките на системите за обществено пенсионно и здравно осигуряване.

| 1.5. | Системите за социална закрила на държавите членки обхващат и други регламентирани права, които дават възможност на бенефициерите им да получават обезщетения. Те включват родителския отпуск, семейните надбавки, надбавките за деца или други видове надбавки. Макар че тези права често не зависят от изплащането на вноски, отпускането на свързаните с тях надбавки се извършва въз основа на правото на лицата да се възползват от тях, което в много случаи изисква потенциалният бенефициер да бъде със статут на наето лице. ЕИСК препоръчва на държавите членки да намерят решения, за да се гарантира, че работниците, ангажирани в новите форми на заетост, се ползват по подходящ начин от тези обезщетения. |
| --- | --- |

1.5.

Системите за социална закрила на държавите членки обхващат и други регламентирани права, които дават възможност на бенефициерите им да получават обезщетения. Те включват родителския отпуск, семейните надбавки, надбавките за деца или други видове надбавки. Макар че тези права често не зависят от изплащането на вноски, отпускането на свързаните с тях надбавки се извършва въз основа на правото на лицата да се възползват от тях, което в много случаи изисква потенциалният бенефициер да бъде със статут на наето лице. ЕИСК препоръчва на държавите членки да намерят решения, за да се гарантира, че работниците, ангажирани в новите форми на заетост, се ползват по подходящ начин от тези обезщетения.

| 1.6. | Що се отнася до работниците, ангажирани в новите форми на заетост, ЕИСК счита, че е възможно да се постигне цялостно решение на проблемите, свързани с признаването на техните права по отношение на социалната сигурност, чрез реформа на начина на финансиране на системата. Комитетът изисква от държавите членки да потърсят решения, които да позволят финансирането на системите за социална сигурност посредством инструменти, гарантиращи устойчивостта им, като в същото време отговарят на необходимостта да се предостави достъп на лицата, които упражняват дейността си посредством новите форми на заетост За да се осигури и в бъдеще устойчивостта на системите за социална сигурност и за да се облекчи бремето върху труда, би могло да се помисли за използване на част от дивидента от цифровизацията за тази цел. |
| --- | --- |

1.6.

Що се отнася до работниците, ангажирани в новите форми на заетост, ЕИСК счита, че е възможно да се постигне цялостно решение на проблемите, свързани с признаването на техните права по отношение на социалната сигурност, чрез реформа на начина на финансиране на системата. Комитетът изисква от държавите членки да потърсят решения, които да позволят финансирането на системите за социална сигурност посредством инструменти, гарантиращи устойчивостта им, като в същото време отговарят на необходимостта да се предостави достъп на лицата, които упражняват дейността си посредством новите форми на заетост За да се осигури и в бъдеще устойчивостта на системите за социална сигурност и за да се облекчи бремето върху труда, би могло да се помисли за използване на част от дивидента от цифровизацията за тази цел.

| 1.7. | ЕИСК счита, че в рамките на разискванията, започнати от Европейската комисия относно разработването на европейския стълб на социалните права, следва задължително да бъде обхванат и въпросът за положението на работниците, ангажирани в новите форми на заетост, и по-специално, за това как да бъде признат техният статут и да им се гарантира адекватен достъп до системите за социална сигурност и социална закрила. |
| --- | --- |

1.7.

ЕИСК счита, че в рамките на разискванията, започнати от Европейската комисия относно разработването на европейския стълб на социалните права, следва задължително да бъде обхванат и въпросът за положението на работниците, ангажирани в новите форми на заетост, и по-специално, за това как да бъде признат техният статут и да им се гарантира адекватен достъп до системите за социална сигурност и социална закрила.

2.   Контекст — цифровизацията и последиците от нея за системите за социална сигурност и закрила

| 2.1. | Цифровизацията води до дълбоки промени в икономиката, пазарите на труда и обществото като цяло, на национално, регионално и световно равнище. Въпреки очевидните предимства, които произтичат от нея, ясно се вижда, че цифровизацията ще подложи на изпитание много структури на обществото и икономиката и може да окаже отрицателно въздействие върху някои сектори, ако те не се приспособят към тази нова ситуация. Един от секторите, в които тя може да има отрицателно въздействие, е системата за социална сигурност. |
| --- | --- |

2.1.

Цифровизацията води до дълбоки промени в икономиката, пазарите на труда и обществото като цяло, на национално, регионално и световно равнище. Въпреки очевидните предимства, които произтичат от нея, ясно се вижда, че цифровизацията ще подложи на изпитание много структури на обществото и икономиката и може да окаже отрицателно въздействие върху някои сектори, ако те не се приспособят към тази нова ситуация. Един от секторите, в които тя може да има отрицателно въздействие, е системата за социална сигурност.

| 2.2. | Системите за социална сигурност в Европа в настоящия им вид са изградени преди повече от век. Те се основават до голяма степен на пряка връзка с пазара на труда и се финансират чрез вноски, изплащани от работниците и работодателите, както и в различна степен от данъчните постъпления. В много държави членки наличието на официално регистриран индивидуален трудов договор е съществено условие за определянето на статута на осигурено лице по отношение на трите стълба на системата за социална сигурност: пенсионната схема, здравното осигуряване и осигуряването при безработица. |
| --- | --- |

2.2.

Системите за социална сигурност в Европа в настоящия им вид са изградени преди повече от век. Те се основават до голяма степен на пряка връзка с пазара на труда и се финансират чрез вноски, изплащани от работниците и работодателите, както и в различна степен от данъчните постъпления. В много държави членки наличието на официално регистриран индивидуален трудов договор е съществено условие за определянето на статута на осигурено лице по отношение на трите стълба на системата за социална сигурност: пенсионната схема, здравното осигуряване и осигуряването при безработица.

| 2.3. | Цифровизацията доведе и продължава да води до значителни промени на пазара на труда. Тези промени засягат разнообразието на формите на заетост, които се различават от формите на заетост, основани на постоянен индивидуален трудов договор, който преобладаваше в отношенията в областта на заетостта през предишните десетилетия. Всъщност целта на тези новосъздадени форми на заетост, които се обозначават с неопределени наименования от рода на „независим изпълнител“ или „сътрудник“, в определени случаи е именно да се избегнат конвенционалните понятия „наето лице“, „предприемач“ или „самостоятелно заето лице“ (1). В такава среда ще са нужни промени в системите за социална сигурност, за да се гарантира устойчивостта и адаптивността им в дългосрочен план. |
| --- | --- |

2.3.

Цифровизацията доведе и продължава да води до значителни промени на пазара на труда. Тези промени засягат разнообразието на формите на заетост, които се различават от формите на заетост, основани на постоянен индивидуален трудов договор, който преобладаваше в отношенията в областта на заетостта през предишните десетилетия. Всъщност целта на тези новосъздадени форми на заетост, които се обозначават с неопределени наименования от рода на „независим изпълнител“ или „сътрудник“, в определени случаи е именно да се избегнат конвенционалните понятия „наето лице“, „предприемач“ или „самостоятелно заето лице“ (1). В такава среда ще са нужни промени в системите за социална сигурност, за да се гарантира устойчивостта и адаптивността им в дългосрочен план.

| 2.4. | Тъй като работниците от така нареченото поколение „бейби-бум“ напускат пазара на труда и до известна степен са заменяни от работници, ангажирани в новите форми на заетост, например договорите за нула часове, почасовите и гражданските договори, системите за социална закрила ще бъдат поставени на изпитание и този натиск само ще се засилва, тъй като застаряването на населението в Европа ще се увеличава. |
| --- | --- |

2.4.

Тъй като работниците от така нареченото поколение „бейби-бум“ напускат пазара на труда и до известна степен са заменяни от работници, ангажирани в новите форми на заетост, например договорите за нула часове, почасовите и гражданските договори, системите за социална закрила ще бъдат поставени на изпитание и този натиск само ще се засилва, тъй като застаряването на населението в Европа ще се увеличава.

| 2.5. | Поради това е явно, че системите за социална сигурност и закрила ще трябва да бъдат адаптирани към промените, които вече се пораждат от цифровизацията на пазара на труда. В някои държави членки социалните партньори започнаха диалога, необходим за установяването на различните варианти за политиките и съответните мерки за тяхното изпълнение, с цел да се гарантира, че социалната система ще остане жизнеспособна в новата ера на цифровите технологии. Необходими са и насоки за изясняване на евентуалните сиви области, свързани с трудовия статут по отношение на данъчното облагане и социалната сигурност. |
| --- | --- |

2.5.

Поради това е явно, че системите за социална сигурност и закрила ще трябва да бъдат адаптирани към промените, които вече се пораждат от цифровизацията на пазара на труда. В някои държави членки социалните партньори започнаха диалога, необходим за установяването на различните варианти за политиките и съответните мерки за тяхното изпълнение, с цел да се гарантира, че социалната система ще остане жизнеспособна в новата ера на цифровите технологии. Необходими са и насоки за изясняване на евентуалните сиви области, свързани с трудовия статут по отношение на данъчното облагане и социалната сигурност.

| 2.6. | Възможно е все по-голяма част от активното население да не допринася за установените системи за социална сигурност и в резултат на това да не се възползва от предлаганите от тях обезщетения или застраховки за безработица, здравно осигуряване и пенсии. Социалните партньори и правителствата на държавите членки трябва да възприемат решителен подход спрямо това положение. Освен това е необходимо да се разшири и приложното поле на тези дискусии на равнището на ЕС и да се включат местните власти, други участници от гражданското общество, сдружения и доставчици, с цел да се определят надеждни и устойчиви мерки на политическо и законодателно ниво и допълнителни разпоредби, които да гарантират участието на всички заети лица, на подходящо равнище на социална закрила, включително за самостоятелно заетите лица. |
| --- | --- |

2.6.

Възможно е все по-голяма част от активното население да не допринася за установените системи за социална сигурност и в резултат на това да не се възползва от предлаганите от тях обезщетения или застраховки за безработица, здравно осигуряване и пенсии. Социалните партньори и правителствата на държавите членки трябва да възприемат решителен подход спрямо това положение. Освен това е необходимо да се разшири и приложното поле на тези дискусии на равнището на ЕС и да се включат местните власти, други участници от гражданското общество, сдружения и доставчици, с цел да се определят надеждни и устойчиви мерки на политическо и законодателно ниво и допълнителни разпоредби, които да гарантират участието на всички заети лица, на подходящо равнище на социална закрила, включително за самостоятелно заетите лица.

3.   Политики за гарантиране на устойчиви системи за социална сигурност и закрила в цифровата ера

| 3.1. | Цифровизацията доведе и продължава да води до съществени промени на пазара на труда. Днес съществуват много форми на заетост, които не попадат в рамките на традиционните взаимоотношения работодател-работник, например работещите в платформи, които често се считат за самостоятелно заети лица. Това явление поставя системите за социална сигурност под силен натиск. ЕИСК препоръчва на държавите членки да разгледат и при необходимост да регулират тези явления при реформирането на пазара на труда и системите за социална сигурност. |
| --- | --- |

3.1.

Цифровизацията доведе и продължава да води до съществени промени на пазара на труда. Днес съществуват много форми на заетост, които не попадат в рамките на традиционните взаимоотношения работодател-работник, например работещите в платформи, които често се считат за самостоятелно заети лица. Това явление поставя системите за социална сигурност под силен натиск. ЕИСК препоръчва на държавите членки да разгледат и при необходимост да регулират тези явления при реформирането на пазара на труда и системите за социална сигурност.

| 3.2. | Трудовото законодателство на повечето държави членки определя, че основата на трудовото правоотношение е в индивидуалния трудов договор. Много от новите форми на заетост, които се появиха в резултат на подема на новите технологии, вече не използват трудови договори. ЕИСК счита, че положението на тези работници следва да бъде изяснено, така че да им се гарантира адекватно покритие, в съответствие с основните принципи на националните системи в областите на пазара на труда и социалната сигурност. В случай на загуба на работа, тези работници ще се присъединят директно към категорията на нуждаещите се лица, тъй като не се ползват от защитата на система за социална сигурност. |
| --- | --- |

3.2.

Трудовото законодателство на повечето държави членки определя, че основата на трудовото правоотношение е в индивидуалния трудов договор. Много от новите форми на заетост, които се появиха в резултат на подема на новите технологии, вече не използват трудови договори. ЕИСК счита, че положението на тези работници следва да бъде изяснено, така че да им се гарантира адекватно покритие, в съответствие с основните принципи на националните системи в областите на пазара на труда и социалната сигурност. В случай на загуба на работа, тези работници ще се присъединят директно към категорията на нуждаещите се лица, тъй като не се ползват от защитата на система за социална сигурност.

| 3.3. | Системите за обществено пенсионно осигуряване на държавите членки се основават на принципа на солидарността между поколенията. Размерът на професионалната пенсия обаче обикновено се изчислява в зависимост от размера на вноските, плащани от наетото лице и работодателя през целия трудов стаж. От това следва, че работниците, които са упражнявали нетипична трудова дейност, необезпечени със стандартен трудов договор, в много случаи ще имат трудности във връзка с натрупването на адекватни пенсионни права за съответните периоди. Ако през продължителни периоди от време хората не са работили на трудов договор, пенсията, която ще получават, ще бъде изключително ниска и съществува риск да се окажат под прага на бедността. ЕИСК счита, че в законодателството, уреждащо схемите за пенсионно осигуряване, държавите членки следва да въведат разпоредба, която да направи задължително плащането на вноски за всички лица, които получават доходи от професионална дейност. |
| --- | --- |

3.3.

Системите за обществено пенсионно осигуряване на държавите членки се основават на принципа на солидарността между поколенията. Размерът на професионалната пенсия обаче обикновено се изчислява в зависимост от размера на вноските, плащани от наетото лице и работодателя през целия трудов стаж. От това следва, че работниците, които са упражнявали нетипична трудова дейност, необезпечени със стандартен трудов договор, в много случаи ще имат трудности във връзка с натрупването на адекватни пенсионни права за съответните периоди. Ако през продължителни периоди от време хората не са работили на трудов договор, пенсията, която ще получават, ще бъде изключително ниска и съществува риск да се окажат под прага на бедността. ЕИСК счита, че в законодателството, уреждащо схемите за пенсионно осигуряване, държавите членки следва да въведат разпоредба, която да направи задължително плащането на вноски за всички лица, които получават доходи от професионална дейност.

| 3.4. | В повечето държави членки съгласно законодателството в областта на пенсионното осигуряване самостоятелно заетите работници са задължени да плащат вноски за пенсионно осигуряване. Определенията за самостоятелно заети лица и наети работници се уреждат от данъчното или трудовото законодателство. В много случаи обаче за властите е трудно да определят естеството на работата, особено когато работниците са ангажирани в новите форми на заетост. ЕИСК препоръчва на държавите членки при необходимост да внесат яснота в законодателството си, за да се гарантира по-лесното установяване на формите на заетост. По този начин ще се даде възможност за по-лесно установяване на онлайн работниците и работещите в условията на други нови форми на заетост и държавите членки ще са в състояние да обезпечат по-добре натрупването на пенсионни права. |
| --- | --- |

3.4.

В повечето държави членки съгласно законодателството в областта на пенсионното осигуряване самостоятелно заетите работници са задължени да плащат вноски за пенсионно осигуряване. Определенията за самостоятелно заети лица и наети работници се уреждат от данъчното или трудовото законодателство. В много случаи обаче за властите е трудно да определят естеството на работата, особено когато работниците са ангажирани в новите форми на заетост. ЕИСК препоръчва на държавите членки при необходимост да внесат яснота в законодателството си, за да се гарантира по-лесното установяване на формите на заетост. По този начин ще се даде възможност за по-лесно установяване на онлайн работниците и работещите в условията на други нови форми на заетост и държавите членки ще са в състояние да обезпечат по-добре натрупването на пенсионни права.

| 3.5. | С цел да се улесни идентифицирането на работниците, които вследствие на упражняването в даден момент на нова форма на труд не разполагат със статут на осигурено лице в обществената пенсионна система, ЕИСК счита, че държавите членки следва да обмислят свързването на електронните системи на управителния орган на националните механизми за пенсионно осигуряване с данъчните си администрации. Така държавите членки биха могли бързо да установят лицата, които, въпреки че получават доходи от професионално естество, никога не са се ползвали от статута на осигурено лице в рамките на системите за обществено пенсионно осигуряване. По този начин те биха могли бързо да бъдат включени като осигурени лица. |
| --- | --- |

3.5.

С цел да се улесни идентифицирането на работниците, които вследствие на упражняването в даден момент на нова форма на труд не разполагат със статут на осигурено лице в обществената пенсионна система, ЕИСК счита, че държавите членки следва да обмислят свързването на електронните системи на управителния орган на националните механизми за пенсионно осигуряване с данъчните си администрации. Така държавите членки биха могли бързо да установят лицата, които, въпреки че получават доходи от професионално естество, никога не са се ползвали от статута на осигурено лице в рамките на системите за обществено пенсионно осигуряване. По този начин те биха могли бързо да бъдат включени като осигурени лица.

| 3.6. | Що се отнася до осигуряването срещу безработица, ЕИСК препоръчва да се разгледа допълнително настоящото предложение за създаване на застрахователна схема на равнището на ЕС (2), която да бъде финансирана чрез вноски от всички предприятия в ЕС. Освен това следва да се разгледа възможността за установяване на минимални стандарти на равнището на ЕС за националните схеми за безработица, с цел да се гарантира до известна степен, че всяко лице, което търси работа, може да получава финансова помощ, в това число и работещите в новите форми на заетост. |
| --- | --- |

3.6.

Що се отнася до осигуряването срещу безработица, ЕИСК препоръчва да се разгледа допълнително настоящото предложение за създаване на застрахователна схема на равнището на ЕС (2), която да бъде финансирана чрез вноски от всички предприятия в ЕС. Освен това следва да се разгледа възможността за установяване на минимални стандарти на равнището на ЕС за националните схеми за безработица, с цел да се гарантира до известна степен, че всяко лице, което търси работа, може да получава финансова помощ, в това число и работещите в новите форми на заетост.

| 3.7. | Националните здравноосигурителни режими на ЕС са системи, които осигуряват почти всеобщо покритие. Самостоятелно заетите лица често са задължени по закон да правят здравноосигурителни вноски и съответно се разглеждат като осигурени лица или бенефициери. Въпреки това за някои работници, които извършват своята дейност в една от новите форми на заетост и не отчитат официално доходи от професионално естество, съществува риск да нямат право да се ползват от правата на осигурено лице по силата на схемата за обществено здравно осигуряване. ЕИСК призова държавите членки да предприемат необходимите мерки, за да се гарантира покритието на хората в това положение. |
| --- | --- |

3.7.

Националните здравноосигурителни режими на ЕС са системи, които осигуряват почти всеобщо покритие. Самостоятелно заетите лица често са задължени по закон да правят здравноосигурителни вноски и съответно се разглеждат като осигурени лица или бенефициери. Въпреки това за някои работници, които извършват своята дейност в една от новите форми на заетост и не отчитат официално доходи от професионално естество, съществува риск да нямат право да се ползват от правата на осигурено лице по силата на схемата за обществено здравно осигуряване. ЕИСК призова държавите членки да предприемат необходимите мерки, за да се гарантира покритието на хората в това положение.

| 3.8. | Успоредно с правата за социална сигурност, които се основават на изплащането на осигурителни вноски от наетото лице и неговия работодател, системите за социална закрила на някои държави членки обхващат и други регламентирани права, които дават възможност на бенефициерите им да получават обезщетения. Те включват родителския отпуск, семейните надбавки, надбавките за деца или други видове надбавки. Макар че тези права не зависят от вноски, отпускането на свързаните с тях надбавки се извършва въз основа на правото на лицата да се възползват от тях, което в някои държави членки и в някои случаи предполага потенциалният бенефициер да бъде със статут на наето лице. Това положение на нещата де факто изключва работниците, извършващи дейност в нови форми на заетост, които не могат да се ползват от тези права. |
| --- | --- |

3.8.

Успоредно с правата за социална сигурност, които се основават на изплащането на осигурителни вноски от наетото лице и неговия работодател, системите за социална закрила на някои държави членки обхващат и други регламентирани права, които дават възможност на бенефициерите им да получават обезщетения. Те включват родителския отпуск, семейните надбавки, надбавките за деца или други видове надбавки. Макар че тези права не зависят от вноски, отпускането на свързаните с тях надбавки се извършва въз основа на правото на лицата да се възползват от тях, което в някои държави членки и в някои случаи предполага потенциалният бенефициер да бъде със статут на наето лице. Това положение на нещата де факто изключва работниците, извършващи дейност в нови форми на заетост, които не могат да се ползват от тези права.

| 3.9. | ЕИСК счита, че институциите на ЕС и държавите членки следва да положат усилия за намиране на решения за признаването на статута на работниците в полза на лицата, които упражняват професионална дейност в рамките на новите професии, специфични за цифровите технологии. В това отношение ЕИСК препоръчва да се използва съдебната практика на Съда на Европейския съюз, който призна статут на работници на лицата, които въпреки липсата на стандартен трудов договор се намират в положение, в което упражняват дейност срещу възнаграждение. Предоставянето на статута на работник на заинтересованите лица би могло да разреши проблема и да им даде достъп до обезщетения по схемата за социално осигуряване и социална закрила, по същия начин като на служителите със стандартни договори. |
| --- | --- |

3.9.

ЕИСК счита, че институциите на ЕС и държавите членки следва да положат усилия за намиране на решения за признаването на статута на работниците в полза на лицата, които упражняват професионална дейност в рамките на новите професии, специфични за цифровите технологии. В това отношение ЕИСК препоръчва да се използва съдебната практика на Съда на Европейския съюз, който призна статут на работници на лицата, които въпреки липсата на стандартен трудов договор се намират в положение, в което упражняват дейност срещу възнаграждение. Предоставянето на статута на работник на заинтересованите лица би могло да разреши проблема и да им даде достъп до обезщетения по схемата за социално осигуряване и социална закрила, по същия начин като на служителите със стандартни договори.

| 3.10. | ЕИСК приветства започнатите от Европейската комисия разисквания относно разработването на европейския стълб на социалните права. Наложително е да бъде обхванат и въпросът за положението на работниците, ангажирани в новите форми на заетост, и по-специално, за това как да бъде признат техният статут и да им се гарантира адекватен достъп до системите за социална сигурност и социална закрила. |
| --- | --- |

3.10.

ЕИСК приветства започнатите от Европейската комисия разисквания относно разработването на европейския стълб на социалните права. Наложително е да бъде обхванат и въпросът за положението на работниците, ангажирани в новите форми на заетост, и по-специално, за това как да бъде признат техният статут и да им се гарантира адекватен достъп до системите за социална сигурност и социална закрила.

| 3.11. | ЕИСК препоръчва държавите членки да създадат платформи, които да включат социалните партньори и организациите на гражданското общество и да представят предложения за адаптиране на пазара на труда към условията на цифровизацията. ЕИСК смята, че за да отговори на предизвикателствата на цифровата ера, пазарът на труда трябва да се адаптира към новата действителност, като гарантира свободното движение на работниците, както и покритието им от системата за социална сигурност и законите, свързани с условията на труд. |
| --- | --- |

3.11.

ЕИСК препоръчва държавите членки да създадат платформи, които да включат социалните партньори и организациите на гражданското общество и да представят предложения за адаптиране на пазара на труда към условията на цифровизацията. ЕИСК смята, че за да отговори на предизвикателствата на цифровата ера, пазарът на труда трябва да се адаптира към новата действителност, като гарантира свободното движение на работниците, както и покритието им от системата за социална сигурност и законите, свързани с условията на труд.

| 3.12. | С оглед на сложния характер на положението на работниците, които са ангажирани в новите форми на заетост, характерни за ерата на цифровите технологии, ЕИСК счита, че е възможно да се постигне цялостно решение на проблемите, свързани с признаването на правата по отношение на социалната сигурност, чрез пълна реформа на начина на финансиране на системата. Поради това Комитетът призовава държавите членки да потърсят решения, които да позволят финансирането на системите за социална сигурност посредством инструменти, гарантиращи устойчивостта им, като в същото време отговарят на необходимостта да се предостави достъп на лицата, които упражняват дейността си посредством новите форми на заетост. За да се осигури и в бъдеще устойчивостта на системите за социална сигурност и за да се облекчи бремето върху труда, би могло да се помисли за използване на част от дивидента от цифровизацията за тази цел. |
| --- | --- |

3.12.

С оглед на сложния характер на положението на работниците, които са ангажирани в новите форми на заетост, характерни за ерата на цифровите технологии, ЕИСК счита, че е възможно да се постигне цялостно решение на проблемите, свързани с признаването на правата по отношение на социалната сигурност, чрез пълна реформа на начина на финансиране на системата. Поради това Комитетът призовава държавите членки да потърсят решения, които да позволят финансирането на системите за социална сигурност посредством инструменти, гарантиращи устойчивостта им, като в същото време отговарят на необходимостта да се предостави достъп на лицата, които упражняват дейността си посредством новите форми на заетост. За да се осигури и в бъдеще устойчивостта на системите за социална сигурност и за да се облекчи бремето върху труда, би могло да се помисли за използване на част от дивидента от цифровизацията за тази цел.

Брюксел, 6 декември 2017 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS,

---

(1)  Бъдещето на труда, което желаем — Конференция на МОТ и ЕИСК относно бъдещето на труда, Брюксел, 15 и 16 ноември 2016 г.

1

Бъдещето на труда, което желаем

(2)  ОВ C 230, 14.7.2015 г., стр. 24.

2

---

| 11.4.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 129/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 129/11

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Сътрудничество с гражданското общество за превенция на радикализирането на младите хора“

(становище по собствена инициатива)

(2018/C 129/03)

Докладчик:
  Christian MOOS

| Консултация | 27.4.2017 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 29, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 8.11.2017 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 6.12.2017 г. |
| Пленарна сесия No | 530 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 138/0/12 |

Консултация

27.4.2017 г.

Правно основание

член 29, параграф 2 от Правилника за дейността

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

8.11.2017 г.

Приемане на пленарна сесия

6.12.2017 г.

Пленарна сесия No

530

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

138/0/12

1.   Заключения

| 1.1. | Превенцията на радикализирането на младите хора изисква дългосрочен ангажимент от страна на различни участници и организациите на гражданското общество играят важна роля в този процес. Гражданското общество допринася за социалната и ценностно обусловена устойчивост спрямо радикализацията. |
| --- | --- |

1.1.

Превенцията на радикализирането на младите хора изисква дългосрочен ангажимент от страна на различни участници и организациите на гражданското общество играят важна роля в този процес. Гражданското общество допринася за социалната и ценностно обусловена устойчивост спрямо радикализацията.

| 1.2. | Държавите членки и институциите на ЕС трябва да възприемат участниците в гражданското общество повече като партньори, вместо да ги използват като инструменти в борбата срещу съпроводения с насилие екстремизъм. Вече съществуват най-добри практики, програми и други инициативи за превенция във всички области на предотвратяването на радикализацията, но те не получават достатъчно устойчива, дългосрочна подкрепа и са уязвими на бюджетните съкращения. |
| --- | --- |

1.2.

Държавите членки и институциите на ЕС трябва да възприемат участниците в гражданското общество повече като партньори, вместо да ги използват като инструменти в борбата срещу съпроводения с насилие екстремизъм. Вече съществуват най-добри практики, програми и други инициативи за превенция във всички области на предотвратяването на радикализацията, но те не получават достатъчно устойчива, дългосрочна подкрепа и са уязвими на бюджетните съкращения.

| 1.3. | ЕИСК подкрепя възприемането на многоведомствен подход към предотвратяването на радикализацията, който изисква широкообхватно изграждане на капацитет във всички сектори, имащи отношение към този въпрос. Този подход обединява политици, национални институции като полицията и затворите, социални работници (особено тези, които работят с млади хора), академичните среди и медиите, предприемачи и предприятия, както и представители на организираното гражданско общество, включително организации, представляващи семействата, и организациите на социалните партньори, със специален акцент върху младежките организации. |
| --- | --- |

1.3.

ЕИСК подкрепя възприемането на многоведомствен подход към предотвратяването на радикализацията, който изисква широкообхватно изграждане на капацитет във всички сектори, имащи отношение към този въпрос. Този подход обединява политици, национални институции като полицията и затворите, социални работници (особено тези, които работят с млади хора), академичните среди и медиите, предприемачи и предприятия, както и представители на организираното гражданско общество, включително организации, представляващи семействата, и организациите на социалните партньори, със специален акцент върху младежките организации.

| 1.4. | Необходими са по-голяма подкрепа на национално и европейско равнище за организациите на гражданското общество, по-устойчиви бюджетни ресурси в дългосрочен план и координация, изграждане на мрежи и прилагане на политиките на територията на целия ЕС. Следователно в „Стратегията на ЕС за борба срещу радикализацията и набирането на терористи“ трябва да се обърне още по-голямо внимание на участието и подкрепата на заинтересованите страни от гражданското общество, тъй като политиците и обществото на практика носят обща отговорност за борбата срещу радикализацията. В този контекст насърчаваща инициатива би могла да бъде Програмата за овластяване на гражданското общество, стартирана по линия на Интернет форума на ЕС (1). |
| --- | --- |

1.4.

Необходими са по-голяма подкрепа на национално и европейско равнище за организациите на гражданското общество, по-устойчиви бюджетни ресурси в дългосрочен план и координация, изграждане на мрежи и прилагане на политиките на територията на целия ЕС. Следователно в „Стратегията на ЕС за борба срещу радикализацията и набирането на терористи“ трябва да се обърне още по-голямо внимание на участието и подкрепата на заинтересованите страни от гражданското общество, тъй като политиците и обществото на практика носят обща отговорност за борбата срещу радикализацията. В този контекст насърчаваща инициатива би могла да бъде Програмата за овластяване на гражданското общество, стартирана по линия на Интернет форума на ЕС (1).

| 1.5. | Гражданското общество и структурите на социалните партньори трябва да бъдат включени в по-голяма степен в Мрежата за осведоменост по въпросите на радикализацията (RAN) (2). Държавите членки следва да насърчават по-проактивно структури, подобни на RAN, на регионално и местно равнище. |
| --- | --- |

1.5.

Гражданското общество и структурите на социалните партньори трябва да бъдат включени в по-голяма степен в Мрежата за осведоменост по въпросите на радикализацията (RAN) (2). Държавите членки следва да насърчават по-проактивно структури, подобни на RAN, на регионално и местно равнище.

| 1.6. | Мрежата на ЕС за осведоменост по въпросите на радикализацията (RAN) и предоставените от Комисията инструменти са стъпка в правилната посока, но трябва да бъдат насочени в по-голяма степен към местните структури на гражданското общество и да бъдат по-добре обезпечени с персонал и ресурси, за да могат успешно да обединяват експерти от публичния сектор и организираното гражданско общество. |
| --- | --- |

1.6.

Мрежата на ЕС за осведоменост по въпросите на радикализацията (RAN) и предоставените от Комисията инструменти са стъпка в правилната посока, но трябва да бъдат насочени в по-голяма степен към местните структури на гражданското общество и да бъдат по-добре обезпечени с персонал и ресурси, за да могат успешно да обединяват експерти от публичния сектор и организираното гражданско общество.

| 1.7. | Държавите членки следва да използват пълноценно инструментите и програмите на ЕС за предотвратяване на радикализацията, в това число Европейската мрежа за стратегическа комуникация (ESCN) — мрежа за сътрудничество на 26 държави членки, в рамките на която се споделят анализи, добри практики и идеи за използването на стратегическа комуникация за противодействие на съпроводения с насилие екстремизъм (3). |
| --- | --- |

1.7.

Държавите членки следва да използват пълноценно инструментите и програмите на ЕС за предотвратяване на радикализацията, в това число Европейската мрежа за стратегическа комуникация (ESCN) — мрежа за сътрудничество на 26 държави членки, в рамките на която се споделят анализи, добри практики и идеи за използването на стратегическа комуникация за противодействие на съпроводения с насилие екстремизъм (3).

| 1.8. | Синдикатите изпълняват важна роля, тъй като представляват работещите във всички публични сектори, имащи отношение към този въпрос. Тези, които работят на първа линия, трябва да бъдат обучени в областта на превенцията на радикализацията в тясно сътрудничество с експертните органи на гражданското общество. |
| --- | --- |

1.8.

Синдикатите изпълняват важна роля, тъй като представляват работещите във всички публични сектори, имащи отношение към този въпрос. Тези, които работят на първа линия, трябва да бъдат обучени в областта на превенцията на радикализацията в тясно сътрудничество с експертните органи на гражданското общество.

| 1.9. | ЕИСК приветства създаването на експертната група на високо равнище, която ще съдейства на Комисията за укрепване на реакцията спрямо радикализацията и съпроводения с насилие екстремизъм посредством по-добра координация на политиките и включването на всички заинтересовани страни, в това число гражданското общество. |
| --- | --- |

1.9.

ЕИСК приветства създаването на експертната група на високо равнище, която ще съдейства на Комисията за укрепване на реакцията спрямо радикализацията и съпроводения с насилие екстремизъм посредством по-добра координация на политиките и включването на всички заинтересовани страни, в това число гражданското общество.

| 1.10. | Конкретните съвети, услугите за подкрепа и мрежите, които помагат за идентифицирането на признаците на радикализиране, като същевременно предотвратяват всякакъв вид дискриминация, трябва да бъдат достъпни не само за служителите на публичните служби като училищата, но и за семействата. |
| --- | --- |

1.10.

Конкретните съвети, услугите за подкрепа и мрежите, които помагат за идентифицирането на признаците на радикализиране, като същевременно предотвратяват всякакъв вид дискриминация, трябва да бъдат достъпни не само за служителите на публичните служби като училищата, но и за семействата.

| 1.11. | ЕИСК подчертава значението на приобщаващото формално и неформално образование, които са абсолютно необходими за активното участие в едно многообразно общество, тъй като учат на критично мислене и медийна грамотност и допринасят за устойчивостта на обществото на антидемократични, ксенофобски и популистки тенденции, които в някои случаи оказват все по-голямо въздействие върху доминиращия политически дискурс, който се адаптира към ксенофобските настроения и възгледи. |
| --- | --- |

1.11.

ЕИСК подчертава значението на приобщаващото формално и неформално образование, които са абсолютно необходими за активното участие в едно многообразно общество, тъй като учат на критично мислене и медийна грамотност и допринасят за устойчивостта на обществото на антидемократични, ксенофобски и популистки тенденции, които в някои случаи оказват все по-голямо въздействие върху доминиращия политически дискурс, който се адаптира към ксенофобските настроения и възгледи.

| 1.12. | Като част от усилията за превенция на радикализирането на младите хора е необходимо да се обърне особено внимание и да се инвестира в дейностите на гражданското общество, които са насочени към младите хора, и в младежките организации, които предлагат алтернативни структури и възможности за самоопределяне, както и в сигурно пространство за диалог, в това число активно слушане и себеизразяване. |
| --- | --- |

1.12.

Като част от усилията за превенция на радикализирането на младите хора е необходимо да се обърне особено внимание и да се инвестира в дейностите на гражданското общество, които са насочени към младите хора, и в младежките организации, които предлагат алтернативни структури и възможности за самоопределяне, както и в сигурно пространство за диалог, в това число активно слушане и себеизразяване.

| 1.13. | Инвестициите за справяне с много високите равнища на младежка безработица и широко разпространената нестабилност на работните места в много държави от ЕС също би трябвало да се разглеждат като начин за предотвратяване на радикализацията. Освен това ЕИСК призовава да се даде по-висок приоритет на по-големите инвестиции в борбата с бедността и интеграцията на младите хора в обществото, образователната система и пазара на труда. |
| --- | --- |

1.13.

Инвестициите за справяне с много високите равнища на младежка безработица и широко разпространената нестабилност на работните места в много държави от ЕС също би трябвало да се разглеждат като начин за предотвратяване на радикализацията. Освен това ЕИСК призовава да се даде по-висок приоритет на по-големите инвестиции в борбата с бедността и интеграцията на младите хора в обществото, образователната система и пазара на труда.

| 1.14. | ЕИСК подчертава жизненоважната роля на религиозните общности и тяхната социална отговорност за предотвратяването на радикализма и призовава за по-стратегическо ангажиране със защитата на правилата и ценностите на либералната демокрация и с насърчаването на основания на ценностите междукултурен диалог, мира и ненасилието. |
| --- | --- |

1.14.

ЕИСК подчертава жизненоважната роля на религиозните общности и тяхната социална отговорност за предотвратяването на радикализма и призовава за по-стратегическо ангажиране със защитата на правилата и ценностите на либералната демокрация и с насърчаването на основания на ценностите междукултурен диалог, мира и ненасилието.

| 1.15. | Активните партньорства с предприятията могат да допринесат за предотвратяването на радикализацията. Предприятията в сферата на социалните медии също трябва да се включат в борбата срещу изказванията, подбуждащи към омраза, алтернативните факти и екстремистката реторика в своите медии. |
| --- | --- |

1.15.

Активните партньорства с предприятията могат да допринесат за предотвратяването на радикализацията. Предприятията в сферата на социалните медии също трябва да се включат в борбата срещу изказванията, подбуждащи към омраза, алтернативните факти и екстремистката реторика в своите медии.

| 1.16. | ЕС следва да покаже, че е сериозно заинтересован от предотвратяването на радикализацията, и да си сътрудничи по-тясно с организациите на гражданското общество в трети държави. |
| --- | --- |

1.16.

ЕС следва да покаже, че е сериозно заинтересован от предотвратяването на радикализацията, и да си сътрудничи по-тясно с организациите на гражданското общество в трети държави.

| 1.17. | Важно е да се спрат финансовите потоци в подкрепа на екстремистки структури както в рамките на ЕС, така и от трети държави, които възпрепятстват усилията на публичните власти и гражданското общество за предотвратяване на радикализацията. |
| --- | --- |

1.17.

Важно е да се спрат финансовите потоци в подкрепа на екстремистки структури както в рамките на ЕС, така и от трети държави, които възпрепятстват усилията на публичните власти и гражданското общество за предотвратяване на радикализацията.

2.   Контекст

| 2.1. | В настоящото становище се разглеждат дългосрочни и ефективни мерки за предотвратяване на радикализирането на младите хора, предприемани на ранен етап. За целите на настоящото становище под радикализация се разбира процес, при който отделни лица или групи стават екстремисти (4), като в крайна сметка прибягват до, насърчават или пропагандират насилие за постигането на целите си. Радикализацията, водеща до съпроводен с насилие екстремизъм, е специфичен процес, който не трябва да се бърка с политическия радикализъм, ненасилствените радикални идеи или действия, или легитимната демократична опозиция. Тя е неразривно свързана със съпроводения с насилие екстремизъм, както се посочва в резолюцията на Европейския парламент от 2015 г., и може да се прояви в най-различен социален контекст. В становището се изтъкват важните действия, които се предприемат в рамките на проекти на гражданското общество и сътрудничество между държавните органи, социалните партньори и гражданското общество, и се призовава да се продължи работата за изготвяне на съгласувана европейска концепция, включваща устойчива и ефективна европейска подкрепа, финансиране и координация. |
| --- | --- |

2.1.

В настоящото становище се разглеждат дългосрочни и ефективни мерки за предотвратяване на радикализирането на младите хора, предприемани на ранен етап. За целите на настоящото становище под радикализация се разбира процес, при който отделни лица или групи стават екстремисти (4), като в крайна сметка прибягват до, насърчават или пропагандират насилие за постигането на целите си. Радикализацията, водеща до съпроводен с насилие екстремизъм, е специфичен процес, който не трябва да се бърка с политическия радикализъм, ненасилствените радикални идеи или действия, или легитимната демократична опозиция. Тя е неразривно свързана със съпроводения с насилие екстремизъм, както се посочва в резолюцията на Европейския парламент от 2015 г., и може да се прояви в най-различен социален контекст. В становището се изтъкват важните действия, които се предприемат в рамките на проекти на гражданското общество и сътрудничество между държавните органи, социалните партньори и гражданското общество, и се призовава да се продължи работата за изготвяне на съгласувана европейска концепция, включваща устойчива и ефективна европейска подкрепа, финансиране и координация.

| 2.2. | ЕИСК би искал да изтъкне, че трябва да се работи за утвърждаването на общи определения и разбиране във всички държави от ЕС и в академичните среди на явленията радикализация, насилствена антидемократична дейност или тероризъм, както и на взаимовръзките между тези концепции. Затова ЕИСК възнамерява да продължи да анализира тези въпроси през погледа на гражданското общество, за да предложи допълнителни гледни точки по темата. |
| --- | --- |

2.2.

ЕИСК би искал да изтъкне, че трябва да се работи за утвърждаването на общи определения и разбиране във всички държави от ЕС и в академичните среди на явленията радикализация, насилствена антидемократична дейност или тероризъм, както и на взаимовръзките между тези концепции. Затова ЕИСК възнамерява да продължи да анализира тези въпроси през погледа на гражданското общество, за да предложи допълнителни гледни точки по темата.

| 2.3. | Мотивираният от радикални идеологии и съпроводен с насилие екстремизъм има много лица, като доста от тях са млади. Често се вербуват млади хора, произхождащи от най-разнообразни социално-икономически среди и с много различни равнища на образование. Все по-често се вербуват и млади жени. |
| --- | --- |

2.3.

Мотивираният от радикални идеологии и съпроводен с насилие екстремизъм има много лица, като доста от тях са млади. Често се вербуват млади хора, произхождащи от най-разнообразни социално-икономически среди и с много различни равнища на образование. Все по-често се вербуват и млади жени.

| 2.4. | Младите хора, склонни към радикализиране, което може да доведе до съпроводен с насилие екстремизъм, често се чувстват изключени и маргинализирани от обществото, или объркани от проблеми, свързани с идентичността и промяната. Радикалните идеологии често претендират, че предоставят напътствия, насоки и подкрепа в ежедневието и компенсират наложеното поради различни причини чувство за малоценност. Именно тук гражданското общество може да играе основна роля, като предоставя алтернативи и, в по-общ план, допринася за изграждането на трайна социална и ценностно обусловена устойчивост спрямо радикализацията. |
| --- | --- |

2.4.

Младите хора, склонни към радикализиране, което може да доведе до съпроводен с насилие екстремизъм, често се чувстват изключени и маргинализирани от обществото, или объркани от проблеми, свързани с идентичността и промяната. Радикалните идеологии често претендират, че предоставят напътствия, насоки и подкрепа в ежедневието и компенсират наложеното поради различни причини чувство за малоценност. Именно тук гражданското общество може да играе основна роля, като предоставя алтернативи и, в по-общ план, допринася за изграждането на трайна социална и ценностно обусловена устойчивост спрямо радикализацията.

| 2.5. | Процесът на радикализиране може да бъде много бърз, като често протича в рамките на няколко седмици или месеца. Социалните медии играят важна роля, тъй като предоставят анонимни и бързи платформи за вербуване и за разпространение на пропаганда. |
| --- | --- |

2.5.

Процесът на радикализиране може да бъде много бърз, като често протича в рамките на няколко седмици или месеца. Социалните медии играят важна роля, тъй като предоставят анонимни и бързи платформи за вербуване и за разпространение на пропаганда.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Държавите членки носят основната отговорност за вътрешната си сигурност. Координацията и прилагането на подходящи мерки на европейско равнище обаче ще бъдат затруднени, ако липсват яснота и цялостен подход в координацията на междуинституционално равнище. Ситуацията се усложнява и поради трансграничния характер на тероризма и радикализацията, което налага засилена координация, изграждане на мрежи и прилагане на политиките на територията на целия ЕС. |
| --- | --- |

3.1.

Държавите членки носят основната отговорност за вътрешната си сигурност. Координацията и прилагането на подходящи мерки на европейско равнище обаче ще бъдат затруднени, ако липсват яснота и цялостен подход в координацията на междуинституционално равнище. Ситуацията се усложнява и поради трансграничния характер на тероризма и радикализацията, което налага засилена координация, изграждане на мрежи и прилагане на политиките на територията на целия ЕС.

| 3.2. | От 2005 г. насам всички инициативи на ЕС за борба срещу радикализацията се осъществяват в съответствие със стратегията на ЕС за борба срещу радикализацията и набирането на терористи, която беше актуализирана през 2008 г. и по-наскоро през 2014 г. Стратегията на ЕС намира отражение и в две съобщения от 2014 (5) и 2016 г. (6), както и в няколко заключения на Съвета (7), доклада на Европейския парламент от 2015 г. и становището на Комитета на регионите от 2016 г. (8) В стратегията на ЕС трябва да се обърне още по-сериозно внимание на участието на заинтересованите страни от гражданското общество и на тяхното подпомагане. Общ дълг на политиците и обществото е да се справят с недоволството на младите хора срещу ценностите на либералната демократична система и да се борят срещу тяхното радикализиране. |
| --- | --- |

3.2.

От 2005 г. насам всички инициативи на ЕС за борба срещу радикализацията се осъществяват в съответствие със стратегията на ЕС за борба срещу радикализацията и набирането на терористи, която беше актуализирана през 2008 г. и по-наскоро през 2014 г. Стратегията на ЕС намира отражение и в две съобщения от 2014 (5) и 2016 г. (6), както и в няколко заключения на Съвета (7), доклада на Европейския парламент от 2015 г. и становището на Комитета на регионите от 2016 г. (8) В стратегията на ЕС трябва да се обърне още по-сериозно внимание на участието на заинтересованите страни от гражданското общество и на тяхното подпомагане. Общ дълг на политиците и обществото е да се справят с недоволството на младите хора срещу ценностите на либералната демократична система и да се борят срещу тяхното радикализиране.

| 3.3. | На Европейската комисия трябва да се признае заслугата, че отчете на много ранен етап колко е важно да се възприеме всеобхватен подход за предотвратяването на радикализацията. Комисията заяви своята подкрепа за обмена на опит и най-добри практики на равнището на целия ЕС посредством мрежата RAN. В Европейската програма за сигурност от 28 април 2015 г. (9) Комисията обяви създаването на Център за високи постижения на RAN, което беше осъществено на 1 октомври 2015 г. Следва да се упомене специално Интернет форумът на ЕС, създаден на 3 декември 2015 г. Преразгледаните насоки за стратегията на ЕС за борба срещу радикализацията и набирането на терористи от 24 май 2017 г. (10) са обвързвани по-ефективно с опита и препоръките на RAN и имат за цел също така да се засили участието на гражданското общество в рамките на многоведомствен подход. |
| --- | --- |

3.3.

На Европейската комисия трябва да се признае заслугата, че отчете на много ранен етап колко е важно да се възприеме всеобхватен подход за предотвратяването на радикализацията. Комисията заяви своята подкрепа за обмена на опит и най-добри практики на равнището на целия ЕС посредством мрежата RAN. В Европейската програма за сигурност от 28 април 2015 г. (9) Комисията обяви създаването на Център за високи постижения на RAN, което беше осъществено на 1 октомври 2015 г. Следва да се упомене специално Интернет форумът на ЕС, създаден на 3 декември 2015 г. Преразгледаните насоки за стратегията на ЕС за борба срещу радикализацията и набирането на терористи от 24 май 2017 г. (10) са обвързвани по-ефективно с опита и препоръките на RAN и имат за цел също така да се засили участието на гражданското общество в рамките на многоведомствен подход.

| 3.4. | В съобщението си относно предотвратяването на радикализацията, водеща до насилнически екстремизъм (11), Европейската комисия обяви, че ще представи предложение за препоръка на Съвета относно насърчаването на социалното приобщаване. ЕИСК подкрепя тези планове и насърчава Европейската комисия да подготви и представи такова предложение в близко бъдеще. |
| --- | --- |

3.4.

В съобщението си относно предотвратяването на радикализацията, водеща до насилнически екстремизъм (11), Европейската комисия обяви, че ще представи предложение за препоръка на Съвета относно насърчаването на социалното приобщаване. ЕИСК подкрепя тези планове и насърчава Европейската комисия да подготви и представи такова предложение в близко бъдеще.

| 3.5. | С цел увеличаване на усилията за предотвратяване и противодействие на радикализацията, водеща до съпроводен с насилие екстремизъм и до тероризъм, и подобряване на координацията и сътрудничеството между всички заинтересовани страни, имащи отношение към въпроса, Комисията създаде експертна група на високо равнище в областта на предотвратяването и противодействието на радикализацията (Експертна група на високо равнище по въпросите на радикализацията). Групата ще предоставя консултации относно по-нататъшното развитие на политиките на ЕС в областта на предотвратяването на радикализацията, водеща до съпроводен с насилие екстремизъм и до тероризъм, и относно вариантите за по-структурирано бъдещо сътрудничество в тази област между различните заинтересовани страни, в това число специалисти и държави членки. |
| --- | --- |

3.5.

С цел увеличаване на усилията за предотвратяване и противодействие на радикализацията, водеща до съпроводен с насилие екстремизъм и до тероризъм, и подобряване на координацията и сътрудничеството между всички заинтересовани страни, имащи отношение към въпроса, Комисията създаде експертна група на високо равнище в областта на предотвратяването и противодействието на радикализацията (Експертна група на високо равнище по въпросите на радикализацията). Групата ще предоставя консултации относно по-нататъшното развитие на политиките на ЕС в областта на предотвратяването на радикализацията, водеща до съпроводен с насилие екстремизъм и до тероризъм, и относно вариантите за по-структурирано бъдещо сътрудничество в тази област между различните заинтересовани страни, в това число специалисти и държави членки.

| 3.6. | Въпреки това ЕИСК счита, че инициативите на ЕС и държавите членки за предотвратяване на радикализацията, както и предприетите стъпки за тяхното изпълнение, все още са недостатъчни. Много от настоящите политики на ЕС наблягат твърде много върху организациите на гражданското общество като инструменти (а не като партньори) в борбата със съпроводения с насилие екстремизъм, (например като инструменти за разработване на онлайн послания за противодействие на пропагандата). Освен това ЕИСК констатира, че тъй като са движени главно от „кризисни“ събития като терористичните нападения през последните години, тези политики изглежда поставят акцент предимно върху ислямския тероризъм и краткосрочната, основана на санкции политика за сигурност (12), докато в действителност съществуват и други екстремистки заплахи от екстремистки политически групи използващи религията като претекст. Вместо това трябва да инвестираме в устойчиви и дългосрочни усилия за превенция. В своите становища относно „Политиката на ЕС за борба с тероризма“ (2011 г.) (13) и относно „Програмата на ЕС до 2030 г.“ (14) ЕИСК вече призова гражданите и местните заинтересовани страни да бъдат по-активно привлечени за участие и да им се предостави допълнителна институционална подкрепа (15), тъй като те играят важна роля за изграждането на доверие, социална ангажираност и демократично приобщаване на местно, регионално и национално равнище. |
| --- | --- |

3.6.

Въпреки това ЕИСК счита, че инициативите на ЕС и държавите членки за предотвратяване на радикализацията, както и предприетите стъпки за тяхното изпълнение, все още са недостатъчни. Много от настоящите политики на ЕС наблягат твърде много върху организациите на гражданското общество като инструменти (а не като партньори) в борбата със съпроводения с насилие екстремизъм, (например като инструменти за разработване на онлайн послания за противодействие на пропагандата). Освен това ЕИСК констатира, че тъй като са движени главно от „кризисни“ събития като терористичните нападения през последните години, тези политики изглежда поставят акцент предимно върху ислямския тероризъм и краткосрочната, основана на санкции политика за сигурност (12), докато в действителност съществуват и други екстремистки заплахи от екстремистки политически групи използващи религията като претекст. Вместо това трябва да инвестираме в устойчиви и дългосрочни усилия за превенция. В своите становища относно „Политиката на ЕС за борба с тероризма“ (2011 г.) (13) и относно „Програмата на ЕС до 2030 г.“ (14) ЕИСК вече призова гражданите и местните заинтересовани страни да бъдат по-активно привлечени за участие и да им се предостави допълнителна институционална подкрепа (15), тъй като те играят важна роля за изграждането на доверие, социална ангажираност и демократично приобщаване на местно, регионално и национално равнище.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | ЕИСК подкрепя категорично възприемането на многоведомствен подход към предотвратяването на радикализацията. Това ще изисква широкообхватно изграждане на капацитет във всички сектори, имащи отношение към този въпрос. Многоведомственият подход обединява политици, национални институции като правоприлагащите органи и затворите, социални работници, академичните среди и медиите, представители на организираното гражданско общество, както и организациите на социалните партньори в тази област, като синдикалните организации на работещите в полицията, затворите и училищата. |
| --- | --- |

4.1.

ЕИСК подкрепя категорично възприемането на многоведомствен подход към предотвратяването на радикализацията. Това ще изисква широкообхватно изграждане на капацитет във всички сектори, имащи отношение към този въпрос. Многоведомственият подход обединява политици, национални институции като правоприлагащите органи и затворите, социални работници, академичните среди и медиите, представители на организираното гражданско общество, както и организациите на социалните партньори в тази област, като синдикалните организации на работещите в полицията, затворите и училищата.

| 4.2. | ЕИСК подчертава ролята на гражданското общество в борбата срещу радикализацията и отбелязва, че цялостният му принос не бива да се ограничава от съображения, свързани с политиката в областта на сигурността. В настоящото становище се представят примери за дейности и проекти на организираното гражданско общество, които допринасят за по-голямата социална устойчивост и приобщаване. Това е една от множеството области, в които гражданското общество дава съществен принос, който далеч надхвърля всякакви възможни мерки на политиката в областта на сигурността. |
| --- | --- |

4.2.

ЕИСК подчертава ролята на гражданското общество в борбата срещу радикализацията и отбелязва, че цялостният му принос не бива да се ограничава от съображения, свързани с политиката в областта на сигурността. В настоящото становище се представят примери за дейности и проекти на организираното гражданско общество, които допринасят за по-голямата социална устойчивост и приобщаване. Това е една от множеството области, в които гражданското общество дава съществен принос, който далеч надхвърля всякакви възможни мерки на политиката в областта на сигурността.

| 4.3. | Затова ЕИСК приветства създадената от Комисията през февруари 2017 г. мрежа на лицата, отговорни за определянето на политиката в областта на превенцията на национално равнище, която има за цел повишаване на обмена на знания и опит в държавите членки и засилване на участието на държавите членки в дейностите на RAN. Новосъздадената експертна група на високо равнище по въпросите на радикализацията е допълнителна стъпка към укрепването на този обмен между всички заинтересовани страни, имащи отношение към този въпрос. |
| --- | --- |

4.3.

Затова ЕИСК приветства създадената от Комисията през февруари 2017 г. мрежа на лицата, отговорни за определянето на политиката в областта на превенцията на национално равнище, която има за цел повишаване на обмена на знания и опит в държавите членки и засилване на участието на държавите членки в дейностите на RAN. Новосъздадената експертна група на високо равнище по въпросите на радикализацията е допълнителна стъпка към укрепването на този обмен между всички заинтересовани страни, имащи отношение към този въпрос.

| 4.4. | Държавите членки следва да използват в пълна степен инструментите и програмите на ЕС за превенция на радикализацията и сами да осигурят адекватни бюджетни ресурси, които почти никъде не достигат. За да се постигнат устойчиви резултати, мерките за превенция на радикализацията изискват дългосрочен ангажимент. |
| --- | --- |

4.4.

Държавите членки следва да използват в пълна степен инструментите и програмите на ЕС за превенция на радикализацията и сами да осигурят адекватни бюджетни ресурси, които почти никъде не достигат. За да се постигнат устойчиви резултати, мерките за превенция на радикализацията изискват дългосрочен ангажимент.

| 4.5. | Синдикатите играят особено важна роля, тъй като представляват, наред с другото, тези, които работят на първа линия във всички публични сектори, имащи отношение към този въпрос, и могат да предоставят обучение и услуги на своите членове. Затова ЕИСК призовава също така публичните и социалните служби да бъдат обезпечени с подходящ персонал и ресурси на всички равнища, по-специално на местно равнище. Така например, увеличаването на полицейското присъствие в места, изложени на риск от престъпления, може да предотврати появата на пространства извън закона с високи равнища на насилие. |
| --- | --- |

4.5.

Синдикатите играят особено важна роля, тъй като представляват, наред с другото, тези, които работят на първа линия във всички публични сектори, имащи отношение към този въпрос, и могат да предоставят обучение и услуги на своите членове. Затова ЕИСК призовава също така публичните и социалните служби да бъдат обезпечени с подходящ персонал и ресурси на всички равнища, по-специално на местно равнище. Така например, увеличаването на полицейското присъствие в места, изложени на риск от престъпления, може да предотврати появата на пространства извън закона с високи равнища на насилие.

| 4.6. | Приобщаващото формално образование и неформално обучение са от решаващо значение за активното участие в обществото. Те могат да изградят толерантни и плуралистични общества, като насърчат осъзнаването на либералните и хуманистичните ценности и стандарти, основани на демокрацията и принципите на правовата държава. Училищата, образованието и професионалното обучение, както и инициативите за работа с младите хора, са ключови институции, които могат да играят роля в ранната превенция на радикализацията, при условие че учат на критично мислене и медийна грамотност (16), и — в съчетание с функциониращи пазари на труда — насърчават социалната интеграция, като предлагат добри перспективи, по-специално за младите хора. Добрите системи за образование и обучение сами по себе си не могат да предотвратят радикализацията, но могат да засилят устойчивостта спрямо нея. |
| --- | --- |

4.6.

Приобщаващото формално образование и неформално обучение са от решаващо значение за активното участие в обществото. Те могат да изградят толерантни и плуралистични общества, като насърчат осъзнаването на либералните и хуманистичните ценности и стандарти, основани на демокрацията и принципите на правовата държава. Училищата, образованието и професионалното обучение, както и инициативите за работа с младите хора, са ключови институции, които могат да играят роля в ранната превенция на радикализацията, при условие че учат на критично мислене и медийна грамотност (16), и — в съчетание с функциониращи пазари на труда — насърчават социалната интеграция, като предлагат добри перспективи, по-специално за младите хора. Добрите системи за образование и обучение сами по себе си не могат да предотвратят радикализацията, но могат да засилят устойчивостта спрямо нея.

| 4.7. | Образователната работа трябва да се засили и извън държавната училищна система, и съответните инициативи на гражданското общество трябва да получат още по-голяма подкрепа с цел изграждане на междукултурно съзнание и в същото време поемане на ясен ангажимент в подкрепа на свободата, либералната демокрация и принципите на правовата държава. Информираният подход към различните култури и региони в света, по-специално в контекста на миграционната криза, но също и изграждането на разбиране за неоспоримите ценности на нашето общество, като например ролята на мъжете и жените, която се основава на равенство и равни възможности, мотат активно да допринесат за превенцията. |
| --- | --- |

4.7.

Образователната работа трябва да се засили и извън държавната училищна система, и съответните инициативи на гражданското общество трябва да получат още по-голяма подкрепа с цел изграждане на междукултурно съзнание и в същото време поемане на ясен ангажимент в подкрепа на свободата, либералната демокрация и принципите на правовата държава. Информираният подход към различните култури и региони в света, по-специално в контекста на миграционната криза, но също и изграждането на разбиране за неоспоримите ценности на нашето общество, като например ролята на мъжете и жените, която се основава на равенство и равни възможности, мотат активно да допринесат за превенцията.

| 4.8. | По-специално следва да се инвестира повече в дейностите на гражданското общество, които са насочени към младите хора, и в младежките организации, които предлагат културни, спортни и други дейности за свободното време, с цел осигуряване на алтернативни структури и възможности за самоопределяне, както и сигурни пространства за диалог и лично изразяване. |
| --- | --- |

4.8.

По-специално следва да се инвестира повече в дейностите на гражданското общество, които са насочени към младите хора, и в младежките организации, които предлагат културни, спортни и други дейности за свободното време, с цел осигуряване на алтернативни структури и възможности за самоопределяне, както и сигурни пространства за диалог и лично изразяване.

| 4.9. | Допълвайки държавния образователен сектор, организираното гражданско общество има съществен принос по-специално за разработването на висококачествени послания за противодействие на пропагандата и „офертите“ на радикалните групировки, както ЕИСК вече е посочвал (17). Религиозните общности и преди всичко свидетелите, жертвите и оцелелите от конфликтните региони, както и онези, които са напуснали екстремистките групировки, могат да предоставят ценен принос, като се превърнат в модели за подражание. Именно поради ключовата си роля в предотвратяването на радикализацията образователните системи, гражданското общество и местните власти се нуждаят от много повече помощ, подкрепа и финансиране в дългосрочен план. |
| --- | --- |

4.9.

Допълвайки държавния образователен сектор, организираното гражданско общество има съществен принос по-специално за разработването на висококачествени послания за противодействие на пропагандата и „офертите“ на радикалните групировки, както ЕИСК вече е посочвал (17). Религиозните общности и преди всичко свидетелите, жертвите и оцелелите от конфликтните региони, както и онези, които са напуснали екстремистките групировки, могат да предоставят ценен принос, като се превърнат в модели за подражание. Именно поради ключовата си роля в предотвратяването на радикализацията образователните системи, гражданското общество и местните власти се нуждаят от много повече помощ, подкрепа и финансиране в дългосрочен план.

5.   Конкретни препоръки

| 5.1. | Комитетът подкрепя по-специално инициативата за насърчаване на диалога с политиците на европейско и национално равнище, и призовава да се създаде официална рамка за редовен обмен на всички равнища, за да се гарантира, че мрежата RAN може да предложи практически препоръки на държавите членки и на европейските институции. Освен това по-систематичното разпространение на нейните препоръки и резултати би могло да засили в максимална степен въздействието ѝ на всички равнища. Експертната група на високо равнище по въпросите на радикализацията ще предостави препоръки в това отношение. |
| --- | --- |

5.1.

Комитетът подкрепя по-специално инициативата за насърчаване на диалога с политиците на европейско и национално равнище, и призовава да се създаде официална рамка за редовен обмен на всички равнища, за да се гарантира, че мрежата RAN може да предложи практически препоръки на държавите членки и на европейските институции. Освен това по-систематичното разпространение на нейните препоръки и резултати би могло да засили в максимална степен въздействието ѝ на всички равнища. Експертната група на високо равнище по въпросите на радикализацията ще предостави препоръки в това отношение.

| 5.2. | Във връзка с това ЕИСК приветства идеята за обединяване на общите прегледи на съществуващите програми за превенция и напускане на екстремистки групировки във всяка държава членка. Тези общи прегледи биха могли също така да бъдат предоставяни на европейско равнище, например посредством мрежата RAN, с цел да се подобри диалогът между държавните органи и заинтересованите страни от гражданското общество, и по този начин да се създадат синергии и да се избегне дублирането на програми. Информацията за тези инициативи трябва да бъде подобрена значително в целия ЕС. |
| --- | --- |

5.2.

Във връзка с това ЕИСК приветства идеята за обединяване на общите прегледи на съществуващите програми за превенция и напускане на екстремистки групировки във всяка държава членка. Тези общи прегледи биха могли също така да бъдат предоставяни на европейско равнище, например посредством мрежата RAN, с цел да се подобри диалогът между държавните органи и заинтересованите страни от гражданското общество, и по този начин да се създадат синергии и да се избегне дублирането на програми. Информацията за тези инициативи трябва да бъде подобрена значително в целия ЕС.

| 5.3. | Гражданското общество и структурите на социалните партньори, които проявяват интерес или вече работят в областта на предотвратяването на радикализацията, следва да бъдат привлечени за по-активно участие в RAN. Ето защо подобни на мрежата RAN структури на регионално или местно равнище трябва да бъдат насърчавани допълнително от държавите членки. |
| --- | --- |

5.3.

Гражданското общество и структурите на социалните партньори, които проявяват интерес или вече работят в областта на предотвратяването на радикализацията, следва да бъдат привлечени за по-активно участие в RAN. Ето защо подобни на мрежата RAN структури на регионално или местно равнище трябва да бъдат насърчавани допълнително от държавите членки.

| 5.4. | Заинтересованите страни от гражданското общество и държавните органи, сдруженията, в това число спортни клубове и организации, представляващи семействата, училищата, младежките организации, религиозните общности, социалните служби и полицията трябва да работят заедно, като възприемат общ междудисциплинарен подход, за да може стратегиите за предотвратяване на радикализацията да заработят на ранен етап. Затова по-специално работещите на първа линия трябва да бъдат обучени в областта на превенцията на радикализацията в тясно сътрудничество с експертните структури на гражданското общество. Освен това на тези служители трябва да се осигури достъп до съответните консултативни органи и мрежи, които да им помагат да откриват признаци на радикализация, като същевременно се избягва всякакъв вид дискриминация. |
| --- | --- |

5.4.

Заинтересованите страни от гражданското общество и държавните органи, сдруженията, в това число спортни клубове и организации, представляващи семействата, училищата, младежките организации, религиозните общности, социалните служби и полицията трябва да работят заедно, като възприемат общ междудисциплинарен подход, за да може стратегиите за предотвратяване на радикализацията да заработят на ранен етап. Затова по-специално работещите на първа линия трябва да бъдат обучени в областта на превенцията на радикализацията в тясно сътрудничество с експертните структури на гражданското общество. Освен това на тези служители трябва да се осигури достъп до съответните консултативни органи и мрежи, които да им помагат да откриват признаци на радикализация, като същевременно се избягва всякакъв вид дискриминация.

| 5.5. | Местните власти и техните администрации имат особено важна роля в превенцията, тъй като са в състояние да обединят всички заинтересовани страни на местно равнище. Съществуващите механизми за финансиране на равнище ЕС и на национално равнище трябва да се укрепят и да станат по-достъпни чрез намаляване на бюрократичните пречки, и да бъдат допълнени от значително устойчиво финансиране. |
| --- | --- |

5.5.

Местните власти и техните администрации имат особено важна роля в превенцията, тъй като са в състояние да обединят всички заинтересовани страни на местно равнище. Съществуващите механизми за финансиране на равнище ЕС и на национално равнище трябва да се укрепят и да станат по-достъпни чрез намаляване на бюрократичните пречки, и да бъдат допълнени от значително устойчиво финансиране.

| 5.6. | ЕИСК призовава за повече инвестиции в образованието, системите за обучение, работата с младите хора и в съоръжения за свободното време, които насърчават интеграцията и демократичните ценности, споделяни в целия ЕС. |
| --- | --- |

5.6.

ЕИСК призовава за повече инвестиции в образованието, системите за обучение, работата с младите хора и в съоръжения за свободното време, които насърчават интеграцията и демократичните ценности, споделяни в целия ЕС.

| 5.7. | Държавите членки не инвестират необходимите средства, за да предоставят отлични възможности на младите хора и по този начин да се борят с радикализацията, която може да бъде подхранвана от социалната маргинализация и липсата на възможности, дължаща се, например, на отпадането от образователните системи. Като цяло мерките за справяне с много високите равнища на младежка безработица и несигурните условия на труд в много държави от ЕС също трябва да се разглеждат като начин за предотвратяване на радикализацията. |
| --- | --- |

5.7.

Държавите членки не инвестират необходимите средства, за да предоставят отлични възможности на младите хора и по този начин да се борят с радикализацията, която може да бъде подхранвана от социалната маргинализация и липсата на възможности, дължаща се, например, на отпадането от образователните системи. Като цяло мерките за справяне с много високите равнища на младежка безработица и несигурните условия на труд в много държави от ЕС също трябва да се разглеждат като начин за предотвратяване на радикализацията.

| 5.8. | На въпроси като идентичността, ролевите конфликти, свързани с пола или дадена култура, възможността за социално-икономически конфликти, имиграцията и дискриминацията, социалното изключване и тормоза, които могат да бъдат използвани в екстремистката пропаганда и от екстремистките групировки, следва да се обърне по-голямо внимание в училищното образование и в програмите за обучение на държавните служители, като работещите в правоприлагащите органи и затворите. На основни теми, имащи отношение към този въпрос, като гражданското образование обаче се отделя твърде малко внимание в учебните програми на много страни в ЕС. Развиването на медийни умения по отношение на използването на интернет и социалните медии у младите хора, родителите и учителите продължава да бъде въпрос от жизненоважно значение. |
| --- | --- |

5.8.

На въпроси като идентичността, ролевите конфликти, свързани с пола или дадена култура, възможността за социално-икономически конфликти, имиграцията и дискриминацията, социалното изключване и тормоза, които могат да бъдат използвани в екстремистката пропаганда и от екстремистките групировки, следва да се обърне по-голямо внимание в училищното образование и в програмите за обучение на държавните служители, като работещите в правоприлагащите органи и затворите. На основни теми, имащи отношение към този въпрос, като гражданското образование обаче се отделя твърде малко внимание в учебните програми на много страни в ЕС. Развиването на медийни умения по отношение на използването на интернет и социалните медии у младите хора, родителите и учителите продължава да бъде въпрос от жизненоважно значение.

| 5.9. | Уязвими на радикализация са не само младите хора, засегнати от бедност или безработица. Материалните лишения и липсата на възможности и активно участие могат да доведат до социално изключване, което на свой ред да отвори широко вратите пред вербовчиците на радикализма. Освен на по-големите инвестиции в борбата с бедността (18) ЕИСК призовава да се даде по-висок приоритет на интеграцията на младите хора в обществото, образователните системи и пазара на труда. ЕИСК отново отправя призив за стабилни системи за интеграция в държавите членки, които да улесняват достъпа до пазара на труда, признаването на квалификациите и предоставянето на професионално и езиково обучение като инструменти на интеграцията, и отхвърля всякаква дискриминация въз основа на етническа или религиозна принадлежност (19). |
| --- | --- |

5.9.

Уязвими на радикализация са не само младите хора, засегнати от бедност или безработица. Материалните лишения и липсата на възможности и активно участие могат да доведат до социално изключване, което на свой ред да отвори широко вратите пред вербовчиците на радикализма. Освен на по-големите инвестиции в борбата с бедността (18) ЕИСК призовава да се даде по-висок приоритет на интеграцията на младите хора в обществото, образователните системи и пазара на труда. ЕИСК отново отправя призив за стабилни системи за интеграция в държавите членки, които да улесняват достъпа до пазара на труда, признаването на квалификациите и предоставянето на професионално и езиково обучение като инструменти на интеграцията, и отхвърля всякаква дискриминация въз основа на етническа или религиозна принадлежност (19).

| 5.10. | Конкретните услуги за подкрепа и предоставяне на съвети са много важни за семействата на млади хора в процес на радикализация. Също така семействата, откриващи промени в младите хора от своето роднинско обкръжение, които са признак за радикализиране, трябва да имат достъп до съответните лица за контакт и мрежи. Предвид тяхната достъпност организациите и инициативите на гражданското общество се нуждаят особено много от подкрепа за разработването на програми за диалог и обмен на знания с маргинализирани млади хора и техните семейства. |
| --- | --- |

5.10.

Конкретните услуги за подкрепа и предоставяне на съвети са много важни за семействата на млади хора в процес на радикализация. Също така семействата, откриващи промени в младите хора от своето роднинско обкръжение, които са признак за радикализиране, трябва да имат достъп до съответните лица за контакт и мрежи. Предвид тяхната достъпност организациите и инициативите на гражданското общество се нуждаят особено много от подкрепа за разработването на програми за диалог и обмен на знания с маргинализирани млади хора и техните семейства.

| 5.11. | Програмите за борба с домашното насилие помагат за предотвратяването на радикализацията, защото сблъсъкът с домашното насилие може да създаде изкривени ролеви модели и изкривено разбиране на ролите, което често насърчава престъпността. Освен това те се нуждаят от допълнителна институционална и финансова подкрепа. |
| --- | --- |

5.11.

Програмите за борба с домашното насилие помагат за предотвратяването на радикализацията, защото сблъсъкът с домашното насилие може да създаде изкривени ролеви модели и изкривено разбиране на ролите, което често насърчава престъпността. Освен това те се нуждаят от допълнителна институционална и финансова подкрепа.

| 5.12. | Активните партньорства с предприятията могат да допринесат за превенцията. Това важи особено за сектора на ИКТ. Новаторските инструменти, като тези, предлагани от социалните медии и интернет, могат да спомогнат за разпространението на послания за противодействие на пропагандата при ниски или — в идеалния случай, без никакви разходи. Предприятията могат да помагат на организациите на гражданското общество и на специалистите да използват професионалните си комуникационни и медийни умения и да подкрепят разработването на целенасочени реклами и кампании. |
| --- | --- |

5.12.

Активните партньорства с предприятията могат да допринесат за превенцията. Това важи особено за сектора на ИКТ. Новаторските инструменти, като тези, предлагани от социалните медии и интернет, могат да спомогнат за разпространението на послания за противодействие на пропагандата при ниски или — в идеалния случай, без никакви разходи. Предприятията могат да помагат на организациите на гражданското общество и на специалистите да използват професионалните си комуникационни и медийни умения и да подкрепят разработването на целенасочени реклами и кампании.

| 5.13. | В същото време доставчиците на онлайн услуги трябва да бъдат включени в борбата с изказванията, подбуждащи към омраза, алтернативните факти и екстремистката пропаганда в техните медии и да бъдат задължени да премахват незаконното екстремистко съдържание от своите сайтове. Контролът върху общуването в интернет обаче не бива да се превръща в инструмент, засягащ неприкосновеността на личния живот на гражданите (20). |
| --- | --- |

5.13.

В същото време доставчиците на онлайн услуги трябва да бъдат включени в борбата с изказванията, подбуждащи към омраза, алтернативните факти и екстремистката пропаганда в техните медии и да бъдат задължени да премахват незаконното екстремистко съдържание от своите сайтове. Контролът върху общуването в интернет обаче не бива да се превръща в инструмент, засягащ неприкосновеността на личния живот на гражданите (20).

| 5.14. | В тази връзка държавите членки се приканват да развиват комуникационните и медийните умения на заинтересованите страни от гражданското общество, така че да могат да се разработят подходящи мерки за противодействие на разпространението на радикално съдържание, което подбужда към насилие, и те да се предоставят на други професионалисти и проекти. Един от начините за постигане на тази цел би бил държавите членки да продължат да дават постоянен принос към Програмата за овластяване на гражданското общество. |
| --- | --- |

5.14.

В тази връзка държавите членки се приканват да развиват комуникационните и медийните умения на заинтересованите страни от гражданското общество, така че да могат да се разработят подходящи мерки за противодействие на разпространението на радикално съдържание, което подбужда към насилие, и те да се предоставят на други професионалисти и проекти. Един от начините за постигане на тази цел би бил държавите членки да продължат да дават постоянен принос към Програмата за овластяване на гражданското общество.

| 5.15. | ЕИСК призовава за повече средства за научни изследвания, които ЕС вече предоставя чрез изследователските си програми за превенция на радикализацията — например във връзка с Центъра за високи постижения на мрежата RAN — и за повече работа в мрежа между академичните среди и експертите на гражданското общество в тази област. |
| --- | --- |

5.15.

ЕИСК призовава за повече средства за научни изследвания, които ЕС вече предоставя чрез изследователските си програми за превенция на радикализацията — например във връзка с Центъра за високи постижения на мрежата RAN — и за повече работа в мрежа между академичните среди и експертите на гражданското общество в тази област.

| 5.16. | Радикализацията твърде често се извършва в системата на местата за лишаване от свобода. Тази среда съчетава редица рискови фактори като концентрация на индивиди, ситуации на изключване, факта, че лишените от свобода разполагат с твърде много време и др. Необходими са проактивни мерки за подпомагане на подходящо обучение на служителите в местата за лишаване от свобода, което да им дава възможност да откриват рискови ситуации. Могат да се открият положителни примери в тази област, както и добри механизми, позволяващи предотвратяването на подобни ситуации. За да се постигне това, местата за лишаване от свобода трябва да бъдат с подходящ капацитет, да разполагат с квалифициран персонал и адекватно съотношение между броя на служителите и лишените от свобода, за да се подпомогне тяхната рехабилитация. Ролята на синдикатите в този сектор трябва да бъде укрепена допълнително, например посредством организиране на обучения и разпространяване на извлечените с помощта на RAN поуки. |
| --- | --- |

5.16.

Радикализацията твърде често се извършва в системата на местата за лишаване от свобода. Тази среда съчетава редица рискови фактори като концентрация на индивиди, ситуации на изключване, факта, че лишените от свобода разполагат с твърде много време и др. Необходими са проактивни мерки за подпомагане на подходящо обучение на служителите в местата за лишаване от свобода, което да им дава възможност да откриват рискови ситуации. Могат да се открият положителни примери в тази област, както и добри механизми, позволяващи предотвратяването на подобни ситуации. За да се постигне това, местата за лишаване от свобода трябва да бъдат с подходящ капацитет, да разполагат с квалифициран персонал и адекватно съотношение между броя на служителите и лишените от свобода, за да се подпомогне тяхната рехабилитация. Ролята на синдикатите в този сектор трябва да бъде укрепена допълнително, например посредством организиране на обучения и разпространяване на извлечените с помощта на RAN поуки.

| 5.17. | Държавните служители от органите по сигурността, затворите, социалните служби и училищата, и други компетентни държавни институции, които имат множество връзки с организираното гражданско общество, трябва да възприемат многоведомствен подход, който да отива отвъд наказателните мерки, като предлага повече обучение в областта на превенцията и повишаването на осведомеността по темата. За тази цел могат да се предоставят експертни познания и ресурси на европейско равнище и да се насърчи целенасоченото сътрудничество с гражданското общество. |
| --- | --- |

5.17.

Държавните служители от органите по сигурността, затворите, социалните служби и училищата, и други компетентни държавни институции, които имат множество връзки с организираното гражданско общество, трябва да възприемат многоведомствен подход, който да отива отвъд наказателните мерки, като предлага повече обучение в областта на превенцията и повишаването на осведомеността по темата. За тази цел могат да се предоставят експертни познания и ресурси на европейско равнище и да се насърчи целенасоченото сътрудничество с гражданското общество.

| 5.18. | Трябва да се засили сътрудничеството между държавните и неправителствените органи в областта на реинтеграцията на бивши затворници, за да се гарантира успешната им социална рехабилитация. Много радикализирани млади хора имат общо криминално минало. |
| --- | --- |

5.18.

Трябва да се засили сътрудничеството между държавните и неправителствените органи в областта на реинтеграцията на бивши затворници, за да се гарантира успешната им социална рехабилитация. Много радикализирани млади хора имат общо криминално минало.

| 5.19. | Интеграцията на бившите затворници на пазара на труда е затруднена от стигмата, която присъдата лишаване от свобода често носи със себе си. Тя обаче е важна стъпка към предотвратяването на радикализацията. Социалните партньори (в този случай основно работодателите) се приканват да дадат своя принос в това отношение, като предложат втори, а често и първи шанс на засегнатите. |
| --- | --- |

5.19.

Интеграцията на бившите затворници на пазара на труда е затруднена от стигмата, която присъдата лишаване от свобода често носи със себе си. Тя обаче е важна стъпка към предотвратяването на радикализацията. Социалните партньори (в този случай основно работодателите) се приканват да дадат своя принос в това отношение, като предложат втори, а често и първи шанс на засегнатите.

| 5.20. | ЕС следва да покаже, че е сериозно заинтересован от предотвратяването на радикализацията и да си сътрудничи по-тясно с организациите на гражданското общество в трети страни, в които е налице висок риск от радикализация, и които могат да бъдат или ще се превърнат в горещи точки за радикализация. |
| --- | --- |

5.20.

ЕС следва да покаже, че е сериозно заинтересован от предотвратяването на радикализацията и да си сътрудничи по-тясно с организациите на гражданското общество в трети страни, в които е налице висок риск от радикализация, и които могат да бъдат или ще се превърнат в горещи точки за радикализация.

| 5.21. | По-конкретно, очертаната в Глобалната стратегия за външната политика и политика на сигурност на ЕС външна дейност на ЕС в областта на борбата с тероризма и изграждането на устойчивост на държавите и обществата поставя акцент върху необходимостта от насърчаване на междукултурния и междурелигиозния диалог чрез разширяване на партньорствата с гражданското общество, социалните организации, религиозните общности и частния сектор в тези държави. Съществува висок риск усилията на гражданското общество да не се увенчаят с успех поради засиленото влияние, което упражняват някои външни участници от трети държави, например като финансират прибягващи до насилие екстремистки движения в държавите — членки на ЕС, и в съседните му държави. Тези финансови потоци трябва да бъдат спрени. |
| --- | --- |

5.21.

По-конкретно, очертаната в Глобалната стратегия за външната политика и политика на сигурност на ЕС външна дейност на ЕС в областта на борбата с тероризма и изграждането на устойчивост на държавите и обществата поставя акцент върху необходимостта от насърчаване на междукултурния и междурелигиозния диалог чрез разширяване на партньорствата с гражданското общество, социалните организации, религиозните общности и частния сектор в тези държави. Съществува висок риск усилията на гражданското общество да не се увенчаят с успех поради засиленото влияние, което упражняват някои външни участници от трети държави, например като финансират прибягващи до насилие екстремистки движения в държавите — членки на ЕС, и в съседните му държави. Тези финансови потоци трябва да бъдат спрени.

Брюксел, 6 декември 2017 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

(1)  Поканата за представяне на предложения беше публикувана на 4 октомври: http://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/opportunities/isfp/topics/isfp-2017-ag-csep.html

1

(2)  Мрежата за осведоменост по въпросите на радикализацията е проект, финансиран от ЕС, който обединява специалисти от цяла Европа, работещи по места в областта на предотвратяването на радикализацията. За повече информация: https://ec.europa.eu/home-affairs/what-we-do/networks/radicalisation_awareness_network_en

2

(3)  Целта на ESCN е да осигури мрежа от европейски държави членки за споделяне на добри практики и разбиране на използването на стратегическа комуникация за противодействие на съпроводения с насилие екстремизъм и за предоставяне на безплатни, персонализирани и поверителни консултации на държавите членки относно начините за прилагане на подход на стратегически комуникации с цел развиване на техния капацитет да противодействат на съпроводения с насилие екстремизъм с необходимите темпове и мащаб.

3

(4)  Изразът трябва да се използва предпазливо. Той обхваща различни явления, като левия и десния екстремизъм или религиозния фундаментализъм, насочен към нелегални или насилнически действия. Терминът лесно може да стане обект на неправилно тълкуване и политическа злоупотреба. Екстремистки възгледи може да битуват и в сърцевината на обществото.

4

(5)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=COM:2013:0941:FIN.

5

(6)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=COM%3A2016%3A379%3AFIN.

6

(7)  Например относно наказателното правосъдие (ноември 2015 г.), относно младежта и радикализацията (юни 2016 г.), относно медийната грамотност и критичното мислене (юни 2016 г.) и относно предотвратяването на радикализацията, водеща до съпроводен с насилие екстремизъм.

7

(8)  ОВ C 17, 18.1.2017 г., стр. 33.

8

(9)  COM(2015) 185 final, COM(2013) 941 final.

9

(10)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9646-2017-INIT/bg/pdf.

10

(11)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/HTML/?uri=CELEX:52016DC0379&from=EN.

11

(12)  Вж. също http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/583124/IPOL_STU(2017)583124_EN.pdf.

12

(13)  ОВ C 218, 23.7.2011 г., стр. 91 и ОВ C 211, 19.8.2008 г., стр. 61.

13

(14)  ОВ C 34, 2.2.2017 г., стр. 58.

14

(15)  Относно засилените мерки, предприети на местно равнище, вж. становището на КР, озаглавено „Борба срещу радикализацията и съпроводения с насилие екстремизъм: механизми за превенция на местно и регионално равнище“, ОВ C 17, 18.1.2017 г., стр. 33.

15

(16)  Декларацията от Париж.

16

(17)  ОВ C 211, 19.8.2008 г., стр. 61.

17

(18)  ОВ C 170, 5.6.2014 г., стр. 23.

18

ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 15.

(19)  ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 40.

19

(20)  ОВ C 218, 23.7.2011 г., стр. 91.

20

---

| 11.4.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 129/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 129/18

---

Становище Европейския икономически и социален комитет относно „Приносът на гражданското общество за разработването на всеобхватна продоволствена политика в ЕС“

(становище по собствена инициатива)

(2018/C 129/04)

| Докладчик: | Peter SCHMIDT |
| --- | --- |

Докладчик:

Peter SCHMIDT

| Решение на Пленарната асамблея | 23.2.2017 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 29, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 21.11.2017 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 6.12.2017 г. |
| Пленарна сесия No | 530 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 131/3/7 |

Решение на Пленарната асамблея

23.2.2017 г.

Правно основание

член 29, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

21.11.2017 г.

Приемане на пленарна сесия

6.12.2017 г.

Пленарна сесия No

530

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

131/3/7

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Комитетът отново призовава за разработване на всеобхватна продоволствена политика в ЕС с цел осигуряване на здравословни режими на хранене от устойчиви продоволствени системи, свързващи селското стопанство с прехраната и екосистемните услуги, и гарантиране на вериги на доставки, които опазват общественото здраве за всички прослойки на европейското общество. Всеобхватната продоволствена политика на ЕС следва да подобри съгласуваността между свързаните с прехраната области на политиката, да възстанови стойността на храните и да насърчи прехода в дългосрочен план от производството и консуматорството на храни към гражданско самосъзнание за храните. |
| --- | --- |

1.1.

Комитетът отново призовава за разработване на всеобхватна продоволствена политика в ЕС с цел осигуряване на здравословни режими на хранене от устойчиви продоволствени системи, свързващи селското стопанство с прехраната и екосистемните услуги, и гарантиране на вериги на доставки, които опазват общественото здраве за всички прослойки на европейското общество. Всеобхватната продоволствена политика на ЕС следва да подобри съгласуваността между свързаните с прехраната области на политиката, да възстанови стойността на храните и да насърчи прехода в дългосрочен план от производството и консуматорството на храни към гражданско самосъзнание за храните.

| 1.2. | Настоящата рамка за политиката на ЕС не е пригодена за извършване на прехода към по-устойчиви продоволствени системи, за да се гарантира ефективното изпълнение на целите за устойчиво развитие (ЦУР) на ООН и на правото на прехрана и другите права на човека. Макар и настоящите рамки за политиката да са били успешни при решаването на отделни проблеми, те не осигуряват общата съгласуваност, необходима за справяне с кръга от предизвикателства, с които се очаква да се сблъскват в бъдеще световната продоволствена система и тази на ЕС. ЕИСК подчертава, че съществуващите политически инструменти на ЕС трябва отново да се съгласуват и хармонизират, за да се осигурят устойчиви продоволствени системи в екологично, икономическо и социално-културно отношение. ЕИСК посочва отново, че всеобхватната продоволствена политика следва да допълва преструктурираната ОСП (1), а не да я заменя. |
| --- | --- |

1.2.

Настоящата рамка за политиката на ЕС не е пригодена за извършване на прехода към по-устойчиви продоволствени системи, за да се гарантира ефективното изпълнение на целите за устойчиво развитие (ЦУР) на ООН и на правото на прехрана и другите права на човека. Макар и настоящите рамки за политиката да са били успешни при решаването на отделни проблеми, те не осигуряват общата съгласуваност, необходима за справяне с кръга от предизвикателства, с които се очаква да се сблъскват в бъдеще световната продоволствена система и тази на ЕС. ЕИСК подчертава, че съществуващите политически инструменти на ЕС трябва отново да се съгласуват и хармонизират, за да се осигурят устойчиви продоволствени системи в екологично, икономическо и социално-културно отношение. ЕИСК посочва отново, че всеобхватната продоволствена политика следва да допълва преструктурираната ОСП (1), а не да я заменя.

| 1.3. | ЕИСК подчертава необходимостта от запазване на култура, която цени продоволственото и културното значение на храните, както и тяхното социално и екологично въздействие. В това отношение богатият спектър от храни и регионални/местни специалитети, налични в ЕС, са един истински актив и като такъв следва допълнително да бъдат оценени. Всеобхватната продоволствена политика следва да насърчава по-голямо оценяване на храните от потребителите, да допринася за предотвратяването и намаляването на разхищението на храни и да спомага за повторното интегриране и съгласуване на цената на храните с други стойности. По-специално тя трябва да гарантира справедливи цени за производителите, за да остане земеделието жизнеспособно. |
| --- | --- |

1.3.

ЕИСК подчертава необходимостта от запазване на култура, която цени продоволственото и културното значение на храните, както и тяхното социално и екологично въздействие. В това отношение богатият спектър от храни и регионални/местни специалитети, налични в ЕС, са един истински актив и като такъв следва допълнително да бъдат оценени. Всеобхватната продоволствена политика следва да насърчава по-голямо оценяване на храните от потребителите, да допринася за предотвратяването и намаляването на разхищението на храни и да спомага за повторното интегриране и съгласуване на цената на храните с други стойности. По-специално тя трябва да гарантира справедливи цени за производителите, за да остане земеделието жизнеспособно.

| 1.4. | ЕИСК подчертава, че всички заинтересовани страни във веригата за доставки на храни трябва да изпълняват роля в разработването на всеобхватна рамка, за да се постигне справедливо разпределение по веригата. Нито един отделен сектор не може самостоятелно да постигне това. Всеобхватната продоволствена политика следва да впрегне промишлеността и възможностите на пазара на дребно с цел ускоряване на прехода на потребителите към устойчивост. Преходът към устойчиви продоволствени системи изисква също така ангажираните потребители да придобият активно гражданско самосъзнание за храните. Това също така означава, че една всеобхватна продоволствена политика трябва да гарантира, че европейският селскостопански и хранително-вкусов сектор е в състояние да продава на нива на качеството, които запазват позицията му на предпочитан избор за преобладаващата част от потребителите. |
| --- | --- |

1.4.

ЕИСК подчертава, че всички заинтересовани страни във веригата за доставки на храни трябва да изпълняват роля в разработването на всеобхватна рамка, за да се постигне справедливо разпределение по веригата. Нито един отделен сектор не може самостоятелно да постигне това. Всеобхватната продоволствена политика следва да впрегне промишлеността и възможностите на пазара на дребно с цел ускоряване на прехода на потребителите към устойчивост. Преходът към устойчиви продоволствени системи изисква също така ангажираните потребители да придобият активно гражданско самосъзнание за храните. Това също така означава, че една всеобхватна продоволствена политика трябва да гарантира, че европейският селскостопански и хранително-вкусов сектор е в състояние да продава на нива на качеството, които запазват позицията му на предпочитан избор за преобладаващата част от потребителите.

| 1.5. | ЕИСК отчита нарастващия брой инициативи, които се изпълняват на регионално и местно равнище в подкрепа на алтернативни продоволствени системи. Тези инициативи установяват по-тесни връзки между производителите и потребителите, създават възможности за местните предприятия и нови работни места, и свързват повторно общностите с тяхната храна. ЕИСК също така подчертава ролята на градовете в разработването на интегрирани политики в областта на храните. Всеобхватната продоволствена политика следва да се основава на общо управление, да го стимулира и развива на всички равнища — местно, регионално, национално и европейско. Това би създало благоприятна рамка за успешното развитие на тези инициативи независимо от мащаба им. |
| --- | --- |

1.5.

ЕИСК отчита нарастващия брой инициативи, които се изпълняват на регионално и местно равнище в подкрепа на алтернативни продоволствени системи. Тези инициативи установяват по-тесни връзки между производителите и потребителите, създават възможности за местните предприятия и нови работни места, и свързват повторно общностите с тяхната храна. ЕИСК също така подчертава ролята на градовете в разработването на интегрирани политики в областта на храните. Всеобхватната продоволствена политика следва да се основава на общо управление, да го стимулира и развива на всички равнища — местно, регионално, национално и европейско. Това би създало благоприятна рамка за успешното развитие на тези инициативи независимо от мащаба им.

| 1.6. | ЕИСК призовава за нова интелигентна система за етикетиране на устойчивите храни. Политиките бяха насочени към хранителни и други здравни искания, но Комитетът отбелязва нарастващите опасения относно липсата на информация за потребителите във връзка с екологичното и социалното въздействие на храните. Хранителната промишленост е наясно, че може да се справя с екологичните въздействия до известна степен, но в крайна сметка е необходимо да се ангажират потребителите и да се предоставя информация. |
| --- | --- |

1.6.

ЕИСК призовава за нова интелигентна система за етикетиране на устойчивите храни. Политиките бяха насочени към хранителни и други здравни искания, но Комитетът отбелязва нарастващите опасения относно липсата на информация за потребителите във връзка с екологичното и социалното въздействие на храните. Хранителната промишленост е наясно, че може да се справя с екологичните въздействия до известна степен, но в крайна сметка е необходимо да се ангажират потребителите и да се предоставя информация.

| 1.7. | С цел подпомагане на създаването на всеобхватна рамка, която обединява свързаните с храните политики на ЕС, ЕИСК предлага в краткосрочен/средносрочен план да се създаде междусекторна и междуинституционална работна група, в която да участват различни генерални дирекции на Комисията и други институции на ЕС. Тази работна група ще отговаря за разработването на план за действие относно устойчивостта на храните с цел подпомагане на ЕС при изпълнението на ЦУР, свързани с храните. Планът за действие следва да се разработи чрез приобщаващ процес, в който участват заинтересовани страни от веригата за доставки на храни, гражданското общество и изследователи. ЕИСК предлага организирането и разработването на пространство за привличане и активно участие на гражданското общество в този процес. |
| --- | --- |

1.7.

С цел подпомагане на създаването на всеобхватна рамка, която обединява свързаните с храните политики на ЕС, ЕИСК предлага в краткосрочен/средносрочен план да се създаде междусекторна и междуинституционална работна група, в която да участват различни генерални дирекции на Комисията и други институции на ЕС. Тази работна група ще отговаря за разработването на план за действие относно устойчивостта на храните с цел подпомагане на ЕС при изпълнението на ЦУР, свързани с храните. Планът за действие следва да се разработи чрез приобщаващ процес, в който участват заинтересовани страни от веригата за доставки на храни, гражданското общество и изследователи. ЕИСК предлага организирането и разработването на пространство за привличане и активно участие на гражданското общество в този процес.

| 1.8. | По-специално ЕИСК препоръчва разработването на набор от показатели за устойчиви храни на ЕС, което ще позволи справяне с предизвикателствата пред продоволствените системи чрез многогодишен подход, като по този начин се насърчава съгласуване на политиките на различни равнища на управление. По този начин ще се осигурят показатели, с което ще се насърчи напредъкът и ще се следи за постигането на поставените цели. |
| --- | --- |

1.8.

По-специално ЕИСК препоръчва разработването на набор от показатели за устойчиви храни на ЕС, което ще позволи справяне с предизвикателствата пред продоволствените системи чрез многогодишен подход, като по този начин се насърчава съгласуване на политиките на различни равнища на управление. По този начин ще се осигурят показатели, с което ще се насърчи напредъкът и ще се следи за постигането на поставените цели.

| 1.9. | В по-дългосрочен план и в зависимост от заключенията на работната група ЕИСК насърчава Комисията да проучи осъществимостта на създаването на специализирана генерална дирекция за храните, която ще осигури ясен център за отговорностите на ЕС относно всички свързани с храните политики и ще бъде източникът на регулирането, законодателството и правоприлагането според случая. Подобна структура би могла да бъде създадена във всички държави — членки на ЕС, със специализирани министерства на храните. |
| --- | --- |

1.9.

В по-дългосрочен план и в зависимост от заключенията на работната група ЕИСК насърчава Комисията да проучи осъществимостта на създаването на специализирана генерална дирекция за храните, която ще осигури ясен център за отговорностите на ЕС относно всички свързани с храните политики и ще бъде източникът на регулирането, законодателството и правоприлагането според случая. Подобна структура би могла да бъде създадена във всички държави — членки на ЕС, със специализирани министерства на храните.

2.   Въведение

| 2.1. | В своето проучвателно становище относно „По-устойчиви продоволствени системи“, изготвено по искане на нидерландското председателство на ЕС през 2016 г., ЕИСК призова за всеобхватна продоволствена политика за насърчаване на преход към по-устойчиви продоволствени системи и гарантиране на по-добра съгласуваност между свързаните с храните цели на политиката (например устойчиво селскостопанско производство, здравословно хранене, опазване на околната среда, по-справедливи търговски отношения и др.). Настоящото становище се основава на неговите препоръки за доразвиване на обосновката и визията за всеобхватна рамка. |
| --- | --- |

2.1.

В своето проучвателно становище относно „По-устойчиви продоволствени системи“, изготвено по искане на нидерландското председателство на ЕС през 2016 г., ЕИСК призова за всеобхватна продоволствена политика за насърчаване на преход към по-устойчиви продоволствени системи и гарантиране на по-добра съгласуваност между свързаните с храните цели на политиката (например устойчиво селскостопанско производство, здравословно хранене, опазване на околната среда, по-справедливи търговски отношения и др.). Настоящото становище се основава на неговите препоръки за доразвиване на обосновката и визията за всеобхватна рамка.

| 2.2. | Междувременно импулсът за един по-цялостен подход към продоволствената политика също се засили. ООН обяви този период за Десетилетие на действия за изхранването, потвърждавайки необходимостта от преструктуриране на продоволствените системи, за да се постигне по-здравословен хранителен режим и по-добро хранене. Експертната група на високо равнище (HLPE) на Комитета по световната продоволствена сигурност допълнително подчерта този императив в своя доклад от септември 2017 г. (2). На равнище ЕС Комитетът на регионите наскоро прие становище, в което призовава за всеобхватна, устойчива политика на ЕС в областта на храните, която свързва различните области на политиката по въпросите на храните. Международната експертна група за устойчиви продоволствени системи (IPES Food) започна тригодишен приобщаващ процес с цел разработване на визия за обща продоволствена политика до 2018 г. с участието на научни групи, заинтересовани страни, организации на гражданското общество и автори на политики. С активното участие на гражданското общество разнообразни междусекторни инициативи на национално, регионално и местно равнище вече променят европейските продоволствени системи. |
| --- | --- |

2.2.

Междувременно импулсът за един по-цялостен подход към продоволствената политика също се засили. ООН обяви този период за Десетилетие на действия за изхранването, потвърждавайки необходимостта от преструктуриране на продоволствените системи, за да се постигне по-здравословен хранителен режим и по-добро хранене. Експертната група на високо равнище (HLPE) на Комитета по световната продоволствена сигурност допълнително подчерта този императив в своя доклад от септември 2017 г. (2). На равнище ЕС Комитетът на регионите наскоро прие становище, в което призовава за всеобхватна, устойчива политика на ЕС в областта на храните, която свързва различните области на политиката по въпросите на храните. Международната експертна група за устойчиви продоволствени системи (IPES Food) започна тригодишен приобщаващ процес с цел разработване на визия за обща продоволствена политика до 2018 г. с участието на научни групи, заинтересовани страни, организации на гражданското общество и автори на политики. С активното участие на гражданското общество разнообразни междусекторни инициативи на национално, регионално и местно равнище вече променят европейските продоволствени системи.

| 2.3. | ЕИСК счита, че изпълнението на ЦУР в Европа е от съществено значение в стремежа към всеобхватен подход, който обхваща различни области на политиката (селско стопанство, здравеопазване, околна среда, търговия, развитие, иновации и т.н.) и равнища на управление (ЕС, национално, местно), и към постигането на по-устойчиви модели на производство на храни и на потребление. Текущият дебат за Общата селскостопанска политика (ОСП) след 2020 г. е също добра възможност за гарантиране на съгласуваност между преструктурирането на селскостопанската политика и други свързани с храните цели на политиката (3). |
| --- | --- |

2.3.

ЕИСК счита, че изпълнението на ЦУР в Европа е от съществено значение в стремежа към всеобхватен подход, който обхваща различни области на политиката (селско стопанство, здравеопазване, околна среда, търговия, развитие, иновации и т.н.) и равнища на управление (ЕС, национално, местно), и към постигането на по-устойчиви модели на производство на храни и на потребление. Текущият дебат за Общата селскостопанска политика (ОСП) след 2020 г. е също добра възможност за гарантиране на съгласуваност между преструктурирането на селскостопанската политика и други свързани с храните цели на политиката (3).

| 2.4. | Някои държави членки (напр. Германия, Нидерландия, Финландия, Франция и Швеция) стават все по-активни по отношение на здравето, околната среда и устойчивостта в свързаните с храните политики. ЕИСК предупреждава за положение, при което различен подход в отделните държави членки става вреден за потребителите и предприятията. Комитетът счита това за още една причина за призив за всеобхватна рамка на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

2.4.

Някои държави членки (напр. Германия, Нидерландия, Финландия, Франция и Швеция) стават все по-активни по отношение на здравето, околната среда и устойчивостта в свързаните с храните политики. ЕИСК предупреждава за положение, при което различен подход в отделните държави членки става вреден за потребителите и предприятията. Комитетът счита това за още една причина за призив за всеобхватна рамка на равнището на ЕС.

3.   Диагноза — какво не работи при настоящата рамка на политиката

| 3.1. | Появиха се повече научни доказателства относно въздействието на храните върху здравето, околната среда и обществото като цяло. „Светът на храната“, за който беше създадена ОСП, стана по-сложен. Европа не изпитва недостиг — успех, който се дължи на ОСП и растящите доходи, както и на подобрените методи на производство в селскостопанския сектор. Заетостта и добавянето на стойност в сферата на храните се премести от земята и морето към фабриките, сектора на продажбите на дребно и услугите в областта на храните. Програмата за здравеопазване не включва само недостатъчното потребление — днес неподходящите хранителни режими поради социалните неравенства и „новата“ хранителна бедност все още съществуват, но са надминати от масови незаразни заболявания. Те включват сърдечни заболявания, инсулти, диабет и затлъстяване. Сърдечносъдовите заболявания (ССЗ) са причина за 1,8 милиона смъртни случая в ЕС всяка година, 37 % от всички смъртни случаи в Съюза (4). През 2015 г. почти 49 милиона души в ЕС живеят със ССЗ. |
| --- | --- |

3.1.

Появиха се повече научни доказателства относно въздействието на храните върху здравето, околната среда и обществото като цяло. „Светът на храната“, за който беше създадена ОСП, стана по-сложен. Европа не изпитва недостиг — успех, който се дължи на ОСП и растящите доходи, както и на подобрените методи на производство в селскостопанския сектор. Заетостта и добавянето на стойност в сферата на храните се премести от земята и морето към фабриките, сектора на продажбите на дребно и услугите в областта на храните. Програмата за здравеопазване не включва само недостатъчното потребление — днес неподходящите хранителни режими поради социалните неравенства и „новата“ хранителна бедност все още съществуват, но са надминати от масови незаразни заболявания. Те включват сърдечни заболявания, инсулти, диабет и затлъстяване. Сърдечносъдовите заболявания (ССЗ) са причина за 1,8 милиона смъртни случая в ЕС всяка година, 37 % от всички смъртни случаи в Съюза (4). През 2015 г. почти 49 милиона души в ЕС живеят със ССЗ.

| 3.2. | Социалните тенденции в Европа доведоха и до голяма промяна в храните, вкусовете и кухните. Моделите на потребление и начините на живот се промениха след създаването на ОСП. Кулинарният преход засегна предимно жените, тъй като исторически те поемат отговорността за храната в семейството и все още често правят това. Промените в хранителните технологии имаха както положителни, така и отрицателни социални последици. Изборът може и да се е подобрил, но разнообразното и богато европейско културно наследство понякога е отслабено. Големите бюджети за маркетинг на предприятията, произвеждащи хранителни продукти, като цяло насърчиха потребителите да се хранят със „свръхпреработени“ храни. Данните от бранша показват например, че белгийците потребяват две трети от своите калории от предварително обработени, пакетирани храни — повече дори от британците (5). Агенциите за обществено здравеопазване са загрижени заради прекомерното потребление на преработени храни с голямо съдържание на сол, захар и мазнини. Те може да са евтини, което действа като стимул за хората с ниски доходи, чието здраве вече е по-лошо от средното. Така режимът на хранене допринася за социалните неравенства в Европа (6). По време на голямата депресия и след нея в Европа се наблюдава увеличаване на благотворителните дарения на храна. Предоставянето на такава спешна хранителна помощ не трябва да заменя ролята на Европа в борбата със социалните неравенства, които водят до свързано с режима на хранене влошено здраве. |
| --- | --- |

3.2.

Социалните тенденции в Европа доведоха и до голяма промяна в храните, вкусовете и кухните. Моделите на потребление и начините на живот се промениха след създаването на ОСП. Кулинарният преход засегна предимно жените, тъй като исторически те поемат отговорността за храната в семейството и все още често правят това. Промените в хранителните технологии имаха както положителни, така и отрицателни социални последици. Изборът може и да се е подобрил, но разнообразното и богато европейско културно наследство понякога е отслабено. Големите бюджети за маркетинг на предприятията, произвеждащи хранителни продукти, като цяло насърчиха потребителите да се хранят със „свръхпреработени“ храни. Данните от бранша показват например, че белгийците потребяват две трети от своите калории от предварително обработени, пакетирани храни — повече дори от британците (5). Агенциите за обществено здравеопазване са загрижени заради прекомерното потребление на преработени храни с голямо съдържание на сол, захар и мазнини. Те може да са евтини, което действа като стимул за хората с ниски доходи, чието здраве вече е по-лошо от средното. Така режимът на хранене допринася за социалните неравенства в Европа (6). По време на голямата депресия и след нея в Европа се наблюдава увеличаване на благотворителните дарения на храна. Предоставянето на такава спешна хранителна помощ не трябва да заменя ролята на Европа в борбата със социалните неравенства, които водят до свързано с режима на хранене влошено здраве.

| 3.3. | Въздействието на храните върху околната среда е документирано и признато. Изменението на климата е призната заплаха и ЕС решително подкрепи Рамковата конвенция по изменение на климата, договорена през 2015 г. в Париж. ЕС също така гарантира по-добро регулиране в областта на околната среда и предотвратяването на вредите, например чрез Рамковата директива за водите. Въпреки това европейските хранителни вкусове стимулират модели на потребление, които включват високи нива на скрито или „включено“ използване на вода, създаващо заплахи за държавите членки (7) и изискващо по-интегриран подход към земята, земеделието и водите (8). Фактът, че почвите в Европа са уязвими също поражда опасения. Моделирането на Съвместния изследователски център на ЕС предполага, че ерозията на почвата от водата е засегнала 130 милиона хектара от повърхността на ЕС-27; при почти 20 % от повърхността се наблюдава загуба на почви над 10 тона/хектара/годишно (9). Отбелязва се загуба на биологично разнообразие както на земята, така и в морето, за което има данни, че разнообразието на запасите е под натиск (10). Независимо от това държавите членки продължават да съветват потребителите да ядат риба по хранителни причини, без да осъзнават последиците за околната среда. |
| --- | --- |

3.3.

Въздействието на храните върху околната среда е документирано и признато. Изменението на климата е призната заплаха и ЕС решително подкрепи Рамковата конвенция по изменение на климата, договорена през 2015 г. в Париж. ЕС също така гарантира по-добро регулиране в областта на околната среда и предотвратяването на вредите, например чрез Рамковата директива за водите. Въпреки това европейските хранителни вкусове стимулират модели на потребление, които включват високи нива на скрито или „включено“ използване на вода, създаващо заплахи за държавите членки (7) и изискващо по-интегриран подход към земята, земеделието и водите (8). Фактът, че почвите в Европа са уязвими също поражда опасения. Моделирането на Съвместния изследователски център на ЕС предполага, че ерозията на почвата от водата е засегнала 130 милиона хектара от повърхността на ЕС-27; при почти 20 % от повърхността се наблюдава загуба на почви над 10 тона/хектара/годишно (9). Отбелязва се загуба на биологично разнообразие както на земята, така и в морето, за което има данни, че разнообразието на запасите е под натиск (10). Независимо от това държавите членки продължават да съветват потребителите да ядат риба по хранителни причини, без да осъзнават последиците за околната среда.

| 3.4. | В икономическо отношение последните 60 години се считат за успешни. Храната е вездесъща. Средният дял от разходите на домакинствата, който се изразходва за храна, е спаднал от 30 % на 15 %. С появата на огромни вериги за продажба на храни на дребно намаляха потребителските цени. В момента обаче икономистите се питат, дали цените на храните отразяват реалните производствени разходи, или дали те не успяват да отразят изцяло някои разходи. ЕИСК отбелязва с интерес текущата работа на ФАО относно осчетоводяването на всички селскостопански разходи (11). Увеличиха се и неравновесията на силите във веригата на доставки на храни, което доведе до нелоялни търговски практики и свързани с това последици, и намаля делът от потребителската цена за земеделските стопани (12). |
| --- | --- |

3.4.

В икономическо отношение последните 60 години се считат за успешни. Храната е вездесъща. Средният дял от разходите на домакинствата, който се изразходва за храна, е спаднал от 30 % на 15 %. С появата на огромни вериги за продажба на храни на дребно намаляха потребителските цени. В момента обаче икономистите се питат, дали цените на храните отразяват реалните производствени разходи, или дали те не успяват да отразят изцяло някои разходи. ЕИСК отбелязва с интерес текущата работа на ФАО относно осчетоводяването на всички селскостопански разходи (11). Увеличиха се и неравновесията на силите във веригата на доставки на храни, което доведе до нелоялни търговски практики и свързани с това последици, и намаля делът от потребителската цена за земеделските стопани (12).

| 3.5. | Тенденцията за свръхпроизводство намали цените, но също така институционализира разхищението на храни. Докато потребителите в държавите с ниски доходи по света разхищават около 8 % от храните, потребителите в ЕС разхищават около една трета от това, което купуват. Според финансирания от ЕС проект FUSIONS годишно в ЕС се разхищават 88 милиона тона храни на стойност 143 милиарда евро (13). Това културно измерение на разхищението на храни не е разгледано в достатъчна степен от подхода на кръговата икономика или Пътната карта за ефективно използване на ресурсите в Европа, които са ценни за разглеждането на храните като материален субект, но не вземат предвид тяхната потребителска и културна стойност. Предизвикателство за Европа е как да се изгради нова концепция за гражданско самосъзнание за храните спрямо храненето с оглед на устойчивостта. |
| --- | --- |

3.5.

Тенденцията за свръхпроизводство намали цените, но също така институционализира разхищението на храни. Докато потребителите в държавите с ниски доходи по света разхищават около 8 % от храните, потребителите в ЕС разхищават около една трета от това, което купуват. Според финансирания от ЕС проект FUSIONS годишно в ЕС се разхищават 88 милиона тона храни на стойност 143 милиарда евро (13). Това културно измерение на разхищението на храни не е разгледано в достатъчна степен от подхода на кръговата икономика или Пътната карта за ефективно използване на ресурсите в Европа, които са ценни за разглеждането на храните като материален субект, но не вземат предвид тяхната потребителска и културна стойност. Предизвикателство за Европа е как да се изгради нова концепция за гражданско самосъзнание за храните спрямо храненето с оглед на устойчивостта.

| 3.6. | Данните и проучванията от страна на академичните среди и хранителната промишленост подобриха разбирането ни за това как европейските продоволствени системи въздействат върху обществото, околната среда и здравните резултати. Взети заедно те предполагат необходимостта от по-интегриран подход. Макар и настоящите рамки за политиката да са били успешни при решаването на отделни проблеми, те не осигуряват общата съгласуваност, необходима за справяне с кръга от предизвикателства, с които се очаква да се сблъскват в бъдеще световната продоволствена система и тази на ЕС. Свързаните с храните политики до голяма степен се разработват изолирано една от друга и често им липсва съгласуваност. Политиките на различни равнища на управление също не са свързани помежду си. Един пример, който илюстрира необходимостта от по-интегриран подход, е антимикробната резистентност, която се разпространи чрез използването на антибиотици в животновъдството и сега застрашава човешкото здраве. Наскоро членът на Комисията Андрюкайтис подчерта в свое изказване значението на интегрираната политика в областта на храните по отношение на този проблем. Друг пример е противоречието между земеползването за производство на храни и земеползването за производство на енергия, жилища и друг натиск. Разхищението на храните отчасти също е резултат от повишаване на ефективността на производството; съществува непрекъснат и масов поток на храни през системата. Призивите за рационално поведение на потребителите с цел разрешаването на този проблем не са ефективни. |
| --- | --- |

3.6.

Данните и проучванията от страна на академичните среди и хранителната промишленост подобриха разбирането ни за това как европейските продоволствени системи въздействат върху обществото, околната среда и здравните резултати. Взети заедно те предполагат необходимостта от по-интегриран подход. Макар и настоящите рамки за политиката да са били успешни при решаването на отделни проблеми, те не осигуряват общата съгласуваност, необходима за справяне с кръга от предизвикателства, с които се очаква да се сблъскват в бъдеще световната продоволствена система и тази на ЕС. Свързаните с храните политики до голяма степен се разработват изолирано една от друга и често им липсва съгласуваност. Политиките на различни равнища на управление също не са свързани помежду си. Един пример, който илюстрира необходимостта от по-интегриран подход, е антимикробната резистентност, която се разпространи чрез използването на антибиотици в животновъдството и сега застрашава човешкото здраве. Наскоро членът на Комисията Андрюкайтис подчерта в свое изказване значението на интегрираната политика в областта на храните по отношение на този проблем. Друг пример е противоречието между земеползването за производство на храни и земеползването за производство на енергия, жилища и друг натиск. Разхищението на храните отчасти също е резултат от повишаване на ефективността на производството; съществува непрекъснат и масов поток на храни през системата. Призивите за рационално поведение на потребителите с цел разрешаването на този проблем не са ефективни.

| 3.7. | Ако можеше ЕС „да се прероди“ днес, той би създал всеобхватна продоволствена политика с цел създаване на устойчиви режими на хранене от устойчиви продоволствени системи, свързващи селскостопанското производство с прехраната и екосистемните услуги, и гарантиране на вериги на доставки, които опазват общественото здраве за всички прослойки на европейското общество (14). Политическото предизвикателство е как да се предизвика необходимата промяна. От историческа гледна точка политиката на ЕС се развива чрез процес на демократична промяна, като по-внезапните промени стават заради кризи, както се случи с безопасността на храните през 2000 г. и скандала с конското месо в периода 2013-2015 г. |
| --- | --- |

3.7.

Ако можеше ЕС „да се прероди“ днес, той би създал всеобхватна продоволствена политика с цел създаване на устойчиви режими на хранене от устойчиви продоволствени системи, свързващи селскостопанското производство с прехраната и екосистемните услуги, и гарантиране на вериги на доставки, които опазват общественото здраве за всички прослойки на европейското общество (14). Политическото предизвикателство е как да се предизвика необходимата промяна. От историческа гледна точка политиката на ЕС се развива чрез процес на демократична промяна, като по-внезапните промени стават заради кризи, както се случи с безопасността на храните през 2000 г. и скандала с конското месо в периода 2013-2015 г.

4.   Ролята на гражданското общество в разработването на по-устойчиви продоволствени политики

| 4.1. | ЕИСК отбелязва, че широки слоеве от европейското общество признават новите структурни предизвикателства пред управлението на храните в ЕС. ЕС би могъл да премине от политика на адаптиране и реагиране на ситуации към проактивен подход. В последното си становище КР установи важни прецеденти. Появата на нов интерес към създаването на по-добра продоволствена политика за градовете в ЕС сега следва да отчита опасенията в селските райони. Много европейски градове са ангажирани с действия чрез съвети по продоволствена политика, градски мрежи за устойчивост и/или действия в областта на климата, и програмата на СЗО „Здравословни градове“. Подписването на Пакта за градската продоволствена политика от Милано през 2015 г. отразява този интерес. |
| --- | --- |

4.1.

ЕИСК отбелязва, че широки слоеве от европейското общество признават новите структурни предизвикателства пред управлението на храните в ЕС. ЕС би могъл да премине от политика на адаптиране и реагиране на ситуации към проактивен подход. В последното си становище КР установи важни прецеденти. Появата на нов интерес към създаването на по-добра продоволствена политика за градовете в ЕС сега следва да отчита опасенията в селските райони. Много европейски градове са ангажирани с действия чрез съвети по продоволствена политика, градски мрежи за устойчивост и/или действия в областта на климата, и програмата на СЗО „Здравословни градове“. Подписването на Пакта за градската продоволствена политика от Милано през 2015 г. отразява този интерес.

| 4.2. | Неотдавна се извършиха различни видове реорганизация на веригата за доставки на храни, която има за цел възстановяване на връзката между производителите и потребителите, както и преместване на мястото на земеделското производство и производството на храни. Тази реорганизация включва подкрепяна от общността селскостопанска дейност, къси вериги за доставка, алтернативни хранителни мрежи, местни земеделски системи и преки продажби. Потребителските кооперации също могат да играят основна роля, като гарантират силна връзка с общността, както и социална, образователна и екологична насоченост. Публичните институции имат схеми, които също са част от този процес, например чрез програми за обществени поръчки за училищата и болниците, насърчаващи доставката на местни биологични храни като в Дания и Малмьо, Швеция. Това съответства на подхода за кръговата икономика на ЕС. |
| --- | --- |

4.2.

Неотдавна се извършиха различни видове реорганизация на веригата за доставки на храни, която има за цел възстановяване на връзката между производителите и потребителите, както и преместване на мястото на земеделското производство и производството на храни. Тази реорганизация включва подкрепяна от общността селскостопанска дейност, къси вериги за доставка, алтернативни хранителни мрежи, местни земеделски системи и преки продажби. Потребителските кооперации също могат да играят основна роля, като гарантират силна връзка с общността, както и социална, образователна и екологична насоченост. Публичните институции имат схеми, които също са част от този процес, например чрез програми за обществени поръчки за училищата и болниците, насърчаващи доставката на местни биологични храни като в Дания и Малмьо, Швеция. Това съответства на подхода за кръговата икономика на ЕС.

| 4.3. | Чрез установяването на по-тесни връзки между производителите и потребителите продоволствените системи с по-изразен местен характер и инициативите отдолу нагоре биха могли да играят съществена роля за насърчаването на по-здравословно и по-устойчиво потребление на храни. Участието на гражданското общество и местните общности укрепва тези връзки, както е видно при много инициативи за устойчиви храни в градовете в цяла Европа. Към момента обаче политиките на равнище ЕС не са достатъчно подготвени да извличат поуки от тези опити, а още по-малко да ги подкрепят, когато са обещаващи. Поради това всеобхватната продоволствена политика би могла да помогне както за стимулирането, така и за разработването на общо управление за тези инициативи. Земеделските предприятия се приспособяват към пазарното търсене, но са ограничени от естеството на земеделското производство; промяната в производствените системи отнема време. |
| --- | --- |

4.3.

Чрез установяването на по-тесни връзки между производителите и потребителите продоволствените системи с по-изразен местен характер и инициативите отдолу нагоре биха могли да играят съществена роля за насърчаването на по-здравословно и по-устойчиво потребление на храни. Участието на гражданското общество и местните общности укрепва тези връзки, както е видно при много инициативи за устойчиви храни в градовете в цяла Европа. Към момента обаче политиките на равнище ЕС не са достатъчно подготвени да извличат поуки от тези опити, а още по-малко да ги подкрепят, когато са обещаващи. Поради това всеобхватната продоволствена политика би могла да помогне както за стимулирането, така и за разработването на общо управление за тези инициативи. Земеделските предприятия се приспособяват към пазарното търсене, но са ограничени от естеството на земеделското производство; промяната в производствените системи отнема време.

| 4.4. | Хранителната промишленост е изправена пред големи технически, финансови и социални (15) предизвикателства, които са признати в основни инвестиционни програми за иновации и технологичен напредък. В Европа има около 289 000 предприятия за производство на храни, но 3 000 от тях държат почти половината от пазара в ЕС (16). Според проучванията устойчивите продоволствени системи се нуждаят от съчетание от големи и малки земеделски предприятия. Между най-големите предприятия, произвеждащи хранителни продукти в Европа, и сектора на МСП съществуват големи пукнатини. Те могат да бъдат интегрирани по-добре посредством социална Европа. Цифровата икономика предлага възможности за по-тесни връзки между потребителите и производителите. Стопанският сектор приветства прогресивното лидерство по въпросите на устойчивостта и желае ясни рамки. |
| --- | --- |

4.4.

Хранителната промишленост е изправена пред големи технически, финансови и социални (15) предизвикателства, които са признати в основни инвестиционни програми за иновации и технологичен напредък. В Европа има около 289 000 предприятия за производство на храни, но 3 000 от тях държат почти половината от пазара в ЕС (16). Според проучванията устойчивите продоволствени системи се нуждаят от съчетание от големи и малки земеделски предприятия. Между най-големите предприятия, произвеждащи хранителни продукти в Европа, и сектора на МСП съществуват големи пукнатини. Те могат да бъдат интегрирани по-добре посредством социална Европа. Цифровата икономика предлага възможности за по-тесни връзки между потребителите и производителите. Стопанският сектор приветства прогресивното лидерство по въпросите на устойчивостта и желае ясни рамки.

| 4.5. | Европейските граждани имат явен интерес от гаранции, че храната им идва от устойчиви източници. Системите на етикетиране не могат да осигурят яснота просто поради сложността на въпроса. В скорошен доклад, изготвен от Karl Falkenberg, се предлага, че европейската „марка“ храни следва да се съсредоточи върху устойчивостта или „да живеем добре и да споделяме справедливо в пределите на планетата“ (17). Това предполага както социален, така и екологичен и икономически акцент. Някои културни въпроси са извън кръга на правомощията на европейските институции, като например напрежението между платената (във веригите на доставки) и неплатената (в кухните на домакинствата) работа, свързана с храните, но има елементи в европейската продоволствена система, които са от основно значение за европейската концепция за храната (или „марка“). Европа е известна с кулинарно и производствено разнообразие. Това не само трябва да се защити, но и активно да се увеличи. Системата на ЕС за лого на качеството (ЗГУ, ЗНП, ХТСХ) е полезна, но обхваща само хранителни специалитети; тя не се ангажира с тенденциите в масовите храни. Предложението на г-н Falkenberg, че трябва да се стремим към справедливост определено следва да предполага „нова договореност“ относно заплатите и справедливото третиране на труда на мигрантите в хранително-вкусовите предприятия в ЕС. Това са чувствителни, но важни въпроси, чрез които всеобхватната продоволствена политика може да предостави практическа подкрепа за социалната хармония в Европа. |
| --- | --- |

4.5.

Европейските граждани имат явен интерес от гаранции, че храната им идва от устойчиви източници. Системите на етикетиране не могат да осигурят яснота просто поради сложността на въпроса. В скорошен доклад, изготвен от Karl Falkenberg, се предлага, че европейската „марка“ храни следва да се съсредоточи върху устойчивостта или „да живеем добре и да споделяме справедливо в пределите на планетата“ (17). Това предполага както социален, така и екологичен и икономически акцент. Някои културни въпроси са извън кръга на правомощията на европейските институции, като например напрежението между платената (във веригите на доставки) и неплатената (в кухните на домакинствата) работа, свързана с храните, но има елементи в европейската продоволствена система, които са от основно значение за европейската концепция за храната (или „марка“). Европа е известна с кулинарно и производствено разнообразие. Това не само трябва да се защити, но и активно да се увеличи. Системата на ЕС за лого на качеството (ЗГУ, ЗНП, ХТСХ) е полезна, но обхваща само хранителни специалитети; тя не се ангажира с тенденциите в масовите храни. Предложението на г-н Falkenberg, че трябва да се стремим към справедливост определено следва да предполага „нова договореност“ относно заплатите и справедливото третиране на труда на мигрантите в хранително-вкусовите предприятия в ЕС. Това са чувствителни, но важни въпроси, чрез които всеобхватната продоволствена политика може да предостави практическа подкрепа за социалната хармония в Европа.

| 4.6. | Особено безпокойство за родителите и агенциите за здравеопазване са неравностойните финансови инвестиции в послания за храните, насочени към децата. Според СЗО това е приоритетен въпрос, защото голяма част от тези послания се отнасят за хранителни продукти с високо съдържание на сол, захар и мазнини (18). С преминаването от традиционни към цифрови медийни форми нараства необходимостта от цялостен подход. През 2016 г. само в Западна Европа са похарчени приблизително 37 милиарда щатски долара за цифрова реклама на храни (19). ЕИСК отбелязва последния призив на потребителите към предприятията за храни и търговия на дребно, с който от тях се иска да престанат да използват персонажите, символизиращи марките им, в рекламни и маркетингови кампании за храни с високо съдържание на мазнини, сол и захар. При липсата на адекватни действия от страна на бранша правителствата следва да помислят за въвеждане на регулаторни мерки (20). |
| --- | --- |

4.6.

Особено безпокойство за родителите и агенциите за здравеопазване са неравностойните финансови инвестиции в послания за храните, насочени към децата. Според СЗО това е приоритетен въпрос, защото голяма част от тези послания се отнасят за хранителни продукти с високо съдържание на сол, захар и мазнини (18). С преминаването от традиционни към цифрови медийни форми нараства необходимостта от цялостен подход. През 2016 г. само в Западна Европа са похарчени приблизително 37 милиарда щатски долара за цифрова реклама на храни (19). ЕИСК отбелязва последния призив на потребителите към предприятията за храни и търговия на дребно, с който от тях се иска да престанат да използват персонажите, символизиращи марките им, в рекламни и маркетингови кампании за храни с високо съдържание на мазнини, сол и захар. При липсата на адекватни действия от страна на бранша правителствата следва да помислят за въвеждане на регулаторни мерки (20).

| 4.7. | Петдесетгодишната цел за продоволствената политика на ЕС следва да бъде насърчаване на прехода от консуматорството на храни (характеризиращо се с разхищение) към гражданско самосъзнание за храните (характеризиращо се с грижа и отговорност). Преходът към устойчиви хранителни режими от устойчиви продоволствени системи изисква ангажираните потребители да придобият активно гражданско самосъзнание за храните. ЕИСК отново заявява своето предложение за започване на информационна кампания и кампания за повишаване на осведомеността в цяла Европа относно „стойността на храната“. Тя ще бъде необходима за гарантиране на дългосрочна промяна в поведението на потребителите (21). |
| --- | --- |

4.7.

Петдесетгодишната цел за продоволствената политика на ЕС следва да бъде насърчаване на прехода от консуматорството на храни (характеризиращо се с разхищение) към гражданско самосъзнание за храните (характеризиращо се с грижа и отговорност). Преходът към устойчиви хранителни режими от устойчиви продоволствени системи изисква ангажираните потребители да придобият активно гражданско самосъзнание за храните. ЕИСК отново заявява своето предложение за започване на информационна кампания и кампания за повишаване на осведомеността в цяла Европа относно „стойността на храната“. Тя ще бъде необходима за гарантиране на дългосрочна промяна в поведението на потребителите (21).

5.   Визия — цели и структура на всеобхватната продоволствена политика в ЕС

| 5.1. | Продоволствената политика е всеобхватна политика, която организира и подпомага рамката на продоволствените системи — от първичното производство (земеделски стопани) през етапа на производството (преработка) до потреблението. Тя разкрива и представя това, което често е под повърхността и скрито. Тъй като храната присъства в толкова много области на живота, например в образованието, здравеопазването, околната среда, търговията, социалните отношения и културата, ползата от наличието на всеобхватна продоволствена политика е, че обществото може да изясни какво иска и какво може да постигне от продоволствената си система. Тя свързва това, което иначе много лесно може да бъде несвързано и разпокъсано. Въпросът с какво се храним, как се храним и как произвеждаме днес храните и на каква цена има последствия за бъдещето. |
| --- | --- |

5.1.

Продоволствената политика е всеобхватна политика, която организира и подпомага рамката на продоволствените системи — от първичното производство (земеделски стопани) през етапа на производството (преработка) до потреблението. Тя разкрива и представя това, което често е под повърхността и скрито. Тъй като храната присъства в толкова много области на живота, например в образованието, здравеопазването, околната среда, търговията, социалните отношения и културата, ползата от наличието на всеобхватна продоволствена политика е, че обществото може да изясни какво иска и какво може да постигне от продоволствената си система. Тя свързва това, което иначе много лесно може да бъде несвързано и разпокъсано. Въпросът с какво се храним, как се храним и как произвеждаме днес храните и на каква цена има последствия за бъдещето.

| 5.2. | Продоволствената политика има силно влияние върху развитието на селските и градските райони. Тя създава работни места във всички свързани сектори, например селското стопанство и техническата му инфраструктура, преработката на храни, транспорта, търговията, опаковането, продажбите на дребно и услугите в областта на храните и т.н. Тя влияе на препитанието на милиони граждани на ЕС. В хранително-вкусовата промишленост на ЕС са заети 4,25 милиона души; оборотът ѝ е 1 098 милиарда евро; разходите ѝ за научноизследователска и развойна дейност възлизат на 2,5 милиарда евро, а излишъкът от търговията с преработени храни е 25,2 милиарда евро (22). Въпреки икономическото значение на храните за икономиката на ЕС понастоящем няма цялостна продоволствена политика на ЕС. Вместо това продоволствените системи са оформени от различни отделни рамки за политиката, както беше подчертано по-горе. |
| --- | --- |

5.2.

Продоволствената политика има силно влияние върху развитието на селските и градските райони. Тя създава работни места във всички свързани сектори, например селското стопанство и техническата му инфраструктура, преработката на храни, транспорта, търговията, опаковането, продажбите на дребно и услугите в областта на храните и т.н. Тя влияе на препитанието на милиони граждани на ЕС. В хранително-вкусовата промишленост на ЕС са заети 4,25 милиона души; оборотът ѝ е 1 098 милиарда евро; разходите ѝ за научноизследователска и развойна дейност възлизат на 2,5 милиарда евро, а излишъкът от търговията с преработени храни е 25,2 милиарда евро (22). Въпреки икономическото значение на храните за икономиката на ЕС понастоящем няма цялостна продоволствена политика на ЕС. Вместо това продоволствените системи са оформени от различни отделни рамки за политиката, както беше подчертано по-горе.

| 5.3. | Продоволствената политика, подходяща за 21-ви век, трябва да отговаря на множество критерии: качество на храните (вкус, удоволствие, външен вид и автентичност); здравословност (безопасност, питателност, наличие и познание); околна среда (емисии на CO2, води, земеползване, почви, биологично разнообразие, качество на въздуха и системна устойчивост); социални и културни ценности (идентичност, равен достъп, доверие, избор и умения); стабилна икономика (реална конкуренция и справедливи печалби, достойни работни места, изцяло включени разходи и разумни, конкурентни цени); и добро управление (демократична отчетност, прозрачност, етични процеси и използване на надеждни научни доказателства). Всички съществуващи свързани с храните политики на ЕС могат да се разглеждат под тези направления на политиката. |
| --- | --- |

5.3.

Продоволствената политика, подходяща за 21-ви век, трябва да отговаря на множество критерии: качество на храните (вкус, удоволствие, външен вид и автентичност); здравословност (безопасност, питателност, наличие и познание); околна среда (емисии на CO2, води, земеползване, почви, биологично разнообразие, качество на въздуха и системна устойчивост); социални и културни ценности (идентичност, равен достъп, доверие, избор и умения); стабилна икономика (реална конкуренция и справедливи печалби, достойни работни места, изцяло включени разходи и разумни, конкурентни цени); и добро управление (демократична отчетност, прозрачност, етични процеси и използване на надеждни научни доказателства). Всички съществуващи свързани с храните политики на ЕС могат да се разглеждат под тези направления на политиката.

| 5.4. | Всеобхватната продоволствена политика трябва да подсилва устойчивите екосистеми и да гарантира, че всички заинтересовани страни и участници във веригата на доставки на храни имат достойни доходи както в ЕС, така и извън него. Цените на храните не отразяват всички производствени разходи, а в повечето случаи разходите, свързани със здравето и околната среда, и социалните разходи не са включени. Стремежът към по-евтини, „по-достъпни“ храни не трябва да ощетява други характеристики и въздействия на производството и потреблението на храни. Всеобхватната продоволствена политика би могла да спомогне за повторното интегриране и съгласуване на цената на храните с техните стойности. |
| --- | --- |

5.4.

Всеобхватната продоволствена политика трябва да подсилва устойчивите екосистеми и да гарантира, че всички заинтересовани страни и участници във веригата на доставки на храни имат достойни доходи както в ЕС, така и извън него. Цените на храните не отразяват всички производствени разходи, а в повечето случаи разходите, свързани със здравето и околната среда, и социалните разходи не са включени. Стремежът към по-евтини, „по-достъпни“ храни не трябва да ощетява други характеристики и въздействия на производството и потреблението на храни. Всеобхватната продоволствена политика би могла да спомогне за повторното интегриране и съгласуване на цената на храните с техните стойности.

| 5.5. | Всеобхватната продоволствена политика следва да обедини съществуващите и новите политики с крайната цел за постигане на устойчиви продоволствени системи и здравословно хранене. Това не следва да означава повторно откриване на колелото, като се създава изцяло нова политика или се дават нови правомощия на ЕС, тъй като целта не е да се налага единен стандарт. По-скоро означава приемането на реформи на равнище ЕС за насърчаване на нови и по-устойчиви курсове на действие на всички равнища (местно/общинско, регионално, национално и предприятия), както и разгръщането на инициативи, които вече съществуват, осигурявайки по този начин съгласуваност. Означава интегриране на мерките на равнището на ЕС с това, което най-добре може да се предприеме на други равнища на управление. Биха могли да се създадат фискални режими, които подобряват достъпа до здравословно хранене чрез градско планиране и обществени поръчки, като по този начин се подпомагат местните пазари и заетостта. |
| --- | --- |

5.5.

Всеобхватната продоволствена политика следва да обедини съществуващите и новите политики с крайната цел за постигане на устойчиви продоволствени системи и здравословно хранене. Това не следва да означава повторно откриване на колелото, като се създава изцяло нова политика или се дават нови правомощия на ЕС, тъй като целта не е да се налага единен стандарт. По-скоро означава приемането на реформи на равнище ЕС за насърчаване на нови и по-устойчиви курсове на действие на всички равнища (местно/общинско, регионално, национално и предприятия), както и разгръщането на инициативи, които вече съществуват, осигурявайки по този начин съгласуваност. Означава интегриране на мерките на равнището на ЕС с това, което най-добре може да се предприеме на други равнища на управление. Биха могли да се създадат фискални режими, които подобряват достъпа до здравословно хранене чрез градско планиране и обществени поръчки, като по този начин се подпомагат местните пазари и заетостта.

| 5.6. | Една всеобхватна продоволствена политика би трябвало също да стане основа за прекратяване на нелоялните търговски практики по отношение на разликите в качеството и ниското качество на продуктите, а именно производството или продажбата на храни с по-ниско качество в различните държави членки, въпреки че опаковката им е идентична (23). |
| --- | --- |

5.6.

Една всеобхватна продоволствена политика би трябвало също да стане основа за прекратяване на нелоялните търговски практики по отношение на разликите в качеството и ниското качество на продуктите, а именно производството или продажбата на храни с по-ниско качество в различните държави членки, въпреки че опаковката им е идентична (23).

| 5.7. | За да се постигнат тези цели, следва да се координират мерките на политиката както по отношение на предлагането, така и на търсенето. Това означава, че наличността и достъпността на храните чрез устойчиво производство също трябва да се координират с повишен достъп и оправомощаване на потребителите да избират здравословни и вкусни режими на хранене. Трябва да се развие съчетание от законодателни промени с цел премахване на регулаторните пречки и осигуряване на фискални стимули и промени в поведението, насърчавани от по-добра информация, образование и повишаване на осведомеността на потребителите и преработвателите. Основната цел е повишаване на осведомеността и подкрепа за стойността на храните на всички равнища, и подпомагане на постепенната, но значителна промяна. Например намаляването на съдържанието на сол е най-ефективно, ако се прави бавно, но систематично. За дружествата обаче няма стимули да променят състава на продуктите си. |
| --- | --- |

5.7.

За да се постигнат тези цели, следва да се координират мерките на политиката както по отношение на предлагането, така и на търсенето. Това означава, че наличността и достъпността на храните чрез устойчиво производство също трябва да се координират с повишен достъп и оправомощаване на потребителите да избират здравословни и вкусни режими на хранене. Трябва да се развие съчетание от законодателни промени с цел премахване на регулаторните пречки и осигуряване на фискални стимули и промени в поведението, насърчавани от по-добра информация, образование и повишаване на осведомеността на потребителите и преработвателите. Основната цел е повишаване на осведомеността и подкрепа за стойността на храните на всички равнища, и подпомагане на постепенната, но значителна промяна. Например намаляването на съдържанието на сол е най-ефективно, ако се прави бавно, но систематично. За дружествата обаче няма стимули да променят състава на продуктите си.

| 5.8. | По отношение на предлагането, една всеобхватна европейска продоволствена политика ще има наистина смисъл за европейските потребители, ако храните, произвеждани в ЕС в съответствие с изискванията за устойчиво развитие, са конкурентоспособни. Това означава, че европейският селскостопански и хранително-вкусов сектор трябва да е в състояние да осигурява храни за потребителите на цени, които включват допълнителни разходи за критерии като устойчивост, хуманно отношение към животните, безопасност на храните и хранителна стойност, но също и справедлива възвръщаемост за земеделските стопани, като в същото време запазва позицията си на предпочитан избор за преобладаващата част от потребителите. |
| --- | --- |

5.8.

По отношение на предлагането, една всеобхватна европейска продоволствена политика ще има наистина смисъл за европейските потребители, ако храните, произвеждани в ЕС в съответствие с изискванията за устойчиво развитие, са конкурентоспособни. Това означава, че европейският селскостопански и хранително-вкусов сектор трябва да е в състояние да осигурява храни за потребителите на цени, които включват допълнителни разходи за критерии като устойчивост, хуманно отношение към животните, безопасност на храните и хранителна стойност, но също и справедлива възвръщаемост за земеделските стопани, като в същото време запазва позицията си на предпочитан избор за преобладаващата част от потребителите.

| 5.9. | Изпълнението на ЦУР осигурява рамка от решаващо значение за съвместни действия с цел устойчиво изхранване на света до 2030 г. Въпросите, свързани с храните и селското стопанство, засягат седемнадесетте ЦУР. По-специално СЗО заявява, че дванадесет от ЦУР изискват действия в областта на изхранването. По самия си характер изпълнението на ЦУР изисква цялостни, основаващи се на сътрудничеството решения, в които участват различни отдели, министерства, сектори и цялата верига на доставки на храни. Това предлага големи възможности за лидерство на ЕС на континентално равнище. |
| --- | --- |

5.9.

Изпълнението на ЦУР осигурява рамка от решаващо значение за съвместни действия с цел устойчиво изхранване на света до 2030 г. Въпросите, свързани с храните и селското стопанство, засягат седемнадесетте ЦУР. По-специално СЗО заявява, че дванадесет от ЦУР изискват действия в областта на изхранването. По самия си характер изпълнението на ЦУР изисква цялостни, основаващи се на сътрудничеството решения, в които участват различни отдели, министерства, сектори и цялата верига на доставки на храни. Това предлага големи възможности за лидерство на ЕС на континентално равнище.

| 5.10. | Всеобхватната продоволствена политика следва да обедини различни подходи с оглед на изпълнението на ЦУР и да включи съществуващото многостепенно и многосекторно управление, за да се постигне дори още по-интегриран процес на оформяне на политиката. Европа изготвя позиции по различните стълбове на продоволствената система, а именно:






  — | Селско стопанство (преструктурирана ОСП (24), ускорено разработване на модели за устойчиво производство, смяна на поколенията, устойчиви доходи за земеделските стопани, публични блага за публични средства, хуманно отношение към животните) |
| --- | --- | --- |

5.10.

Всеобхватната продоволствена политика следва да обедини различни подходи с оглед на изпълнението на ЦУР и да включи съществуващото многостепенно и многосекторно управление, за да се постигне дори още по-интегриран процес на оформяне на политиката. Европа изготвя позиции по различните стълбове на продоволствената система, а именно:

—

Селско стопанство (преструктурирана ОСП (24), ускорено разработване на модели за устойчиво производство, смяна на поколенията, устойчиви доходи за земеделските стопани, публични блага за публични средства, хуманно отношение към животните)

| — | Балансирано териториално развитие/развитие на селските райони (Корк 2.0 (25)) |
| --- | --- |

—

Балансирано териториално развитие/развитие на селските райони (Корк 2.0 (25))

| — | Устойчива преработка (промяна на състава на продуктите) |
| --- | --- |

—

Устойчива преработка (промяна на състава на продуктите)

| — | Кръгова икономика (26) (хранителни отпадъци, енергийна ефективност) |
| --- | --- |

—

Кръгова икономика (26) (хранителни отпадъци, енергийна ефективност)

| — | Устойчиво потребление на храни (избор на храна с оглед на защитата на здравето и на околната среда, водеща роля на сектора на търговията на дребно) |
| --- | --- |

—

Устойчиво потребление на храни (избор на храна с оглед на защитата на здравето и на околната среда, водеща роля на сектора на търговията на дребно)

| — | Социално въздействие (справедливо разпределение на възнагражденията и доходите, социална закрила) |
| --- | --- |

—

Социално въздействие (справедливо разпределение на възнагражденията и доходите, социална закрила)

| — | Културно въздействие (регионална/местна идентичност) |
| --- | --- |

—

Културно въздействие (регионална/местна идентичност)

| — | Здравеопазване, прехрана (по-здравословно хранене/безопасност на храните) |
| --- | --- |

—

Здравеопазване, прехрана (по-здравословно хранене/безопасност на храните)

| — | Опазване на околната среда (почви (27), биологично разнообразие, качество на водите/въздуха) |
| --- | --- |

—

Опазване на околната среда (почви (27), биологично разнообразие, качество на водите/въздуха)

| — | Образование (училищно образование, стойност на храната, как да готвим, какво представлява добрата храна) |
| --- | --- |

—

Образование (училищно образование, стойност на храната, как да готвим, какво представлява добрата храна)

| — | Търговия, включително международна търговия (по-справедливи търговски практики във веригата за доставки на храни (28), продоволствена независимост) |
| --- | --- |

—

Търговия, включително международна търговия (по-справедливи търговски практики във веригата за доставки на храни (28), продоволствена независимост)

| — | Развитие (съгласуваност на политиките за развитие). |
| --- | --- |

—

Развитие (съгласуваност на политиките за развитие).

| 5.11. | Този нов всеобхватен подход следва да бъде динамичен и да ангажира заинтересовани страни от цялата верига за доставки на храни и гражданското общество като цяло, гарантирайки отчетна и прозрачна „хранителна демокрация“. |
| --- | --- |

5.11.

Този нов всеобхватен подход следва да бъде динамичен и да ангажира заинтересовани страни от цялата верига за доставки на храни и гражданското общество като цяло, гарантирайки отчетна и прозрачна „хранителна демокрация“.

| 5.12. | В обобщение, всеобхватната продоволствена политика следва да бъде: 1. устойчива в екологично, социално-културно и икономическо отношение; 2. интегрирана между секторите и равнищата на управление; 3. приобщаваща за всички сфери на обществото; и 4. укрепваща справедливи условия на труд на всички равнища. |
| --- | --- |

5.12.

В обобщение, всеобхватната продоволствена политика следва да бъде: 1. устойчива в екологично, социално-културно и икономическо отношение; 2. интегрирана между секторите и равнищата на управление; 3. приобщаваща за всички сфери на обществото; и 4. укрепваща справедливи условия на труд на всички равнища.

6.   Пътна карта — Какви стъпки са необходими за постигането на всеобхватна продоволствена политика?

| 6.1. | Точно както основателите на Общия пазар през 50-те години на миналия век са считали храната от основно значение за една по-добра, по-мирна Европа, така днес, шест десетилетия по-късно, ЕИСК подчертава необходимостта да се започне създаването на една по-устойчива продоволствена система в Европа. Натискът сега е добре известен и е доказан. Това ще се реши и трябва да се реши на местно равнище и на равнище държави членки. Необходимо е обаче и общоевропейско действие. |
| --- | --- |

6.1.

Точно както основателите на Общия пазар през 50-те години на миналия век са считали храната от основно значение за една по-добра, по-мирна Европа, така днес, шест десетилетия по-късно, ЕИСК подчертава необходимостта да се започне създаването на една по-устойчива продоволствена система в Европа. Натискът сега е добре известен и е доказан. Това ще се реши и трябва да се реши на местно равнище и на равнище държави членки. Необходимо е обаче и общоевропейско действие.

| 6.2. | ЕИСК предлага да се създаде междусекторна и междуинституционална работна група, в която да участват различни генерални дирекции на Комисията и други институции на ЕС, с цел да се разработи план за действие относно устойчивостта на храните за подпомагане на изпълнението на ЦУР от ЕС. Планът за действие следва да се разработи чрез приобщаващ процес, в който участват заинтересовани страни от веригата за доставки на храни, гражданското общество и изследователи. |
| --- | --- |

6.2.

ЕИСК предлага да се създаде междусекторна и междуинституционална работна група, в която да участват различни генерални дирекции на Комисията и други институции на ЕС, с цел да се разработи план за действие относно устойчивостта на храните за подпомагане на изпълнението на ЦУР от ЕС. Планът за действие следва да се разработи чрез приобщаващ процес, в който участват заинтересовани страни от веригата за доставки на храни, гражданското общество и изследователи.

| 6.3. | Комитетът вижда възможност за организиране и разработване на пространство за активното участие на гражданското общество в този процес, основавайки се на импулса, създаден от изслушванията на експерти на ЕИСК по тази тема. |
| --- | --- |

6.3.

Комитетът вижда възможност за организиране и разработване на пространство за активното участие на гражданското общество в този процес, основавайки се на импулса, създаден от изслушванията на експерти на ЕИСК по тази тема.

| 6.4. | От Съвместния изследователски център, ГД „Научни изследвания и иновации“ и научноизследователските агенции на държавите членки се изисква да разработят набор от показатели за устойчиви храни на ЕС, за да се насърчи напредъкът и да се следи постигането на поставените цели. Ще е необходимо съчетание от нови и стари показатели, за да се включат и превърнат свързаните с храните ЦУР и други международни цели (като например за емисиите на парникови газове) в европейски условия. |
| --- | --- |

6.4.

От Съвместния изследователски център, ГД „Научни изследвания и иновации“ и научноизследователските агенции на държавите членки се изисква да разработят набор от показатели за устойчиви храни на ЕС, за да се насърчи напредъкът и да се следи постигането на поставените цели. Ще е необходимо съчетание от нови и стари показатели, за да се включат и превърнат свързаните с храните ЦУР и други международни цели (като например за емисиите на парникови газове) в европейски условия.

| 6.5. | От Комисията, Парламента и Съвета се изисква да проучат осъществимостта на създаването на специализирана генерална дирекция за храните, която би подобрила координацията на задачите и отговорностите по всички свързани с храните политики — от общи методики за анализ на жизнения цикъл до големи информационни масиви за храни и устойчива прехрана. Тази нова генерална дирекция ще осигури необходимата рамка за издигане на храната в приоритет и ще бъде източникът на регулирането, законодателството и правоприлагането според случая. |
| --- | --- |

6.5.

От Комисията, Парламента и Съвета се изисква да проучат осъществимостта на създаването на специализирана генерална дирекция за храните, която би подобрила координацията на задачите и отговорностите по всички свързани с храните политики — от общи методики за анализ на жизнения цикъл до големи информационни масиви за храни и устойчива прехрана. Тази нова генерална дирекция ще осигури необходимата рамка за издигане на храната в приоритет и ще бъде източникът на регулирането, законодателството и правоприлагането според случая.

| 6.6. | Следва да се създаде нов европейски съвет по продоволствена политика. Някои държави членки вече имат такива органи (например в Нидерландия и Nordic Food Policy Lab (Северна лаборатория за продоволствена политика). Той ще консултира относно преходите, които според науката са необходими за изпълнението на ЦУР и Парижкото споразумение относно изменението на климата. |
| --- | --- |

6.6.

Следва да се създаде нов европейски съвет по продоволствена политика. Някои държави членки вече имат такива органи (например в Нидерландия и Nordic Food Policy Lab (Северна лаборатория за продоволствена политика). Той ще консултира относно преходите, които според науката са необходими за изпълнението на ЦУР и Парижкото споразумение относно изменението на климата.

| 6.7. | Преходът към устойчиви европейски продоволствени системи изисква по-добро интегриране на консултациите в областта на здравето, околната среда и икономиката. ЕИСК подкрепя разработването на насоки за устойчиви хранителни режими въз основа на инициативи на Германия, Нидерландия, Швеция и Франция, за да се предостави на потребителите и на промишлеността по-ясно ръководство за това как да балансират доброто хранене с по-малко въздействие върху околната среда, и да се предотвратят фалшиви екологични и здравни претенции, като същевременно се отчитат културните предпочитания. Това следва да се отрази в нова интелигентна система за етикетиране на устойчивите храни. |
| --- | --- |

6.7.

Преходът към устойчиви европейски продоволствени системи изисква по-добро интегриране на консултациите в областта на здравето, околната среда и икономиката. ЕИСК подкрепя разработването на насоки за устойчиви хранителни режими въз основа на инициативи на Германия, Нидерландия, Швеция и Франция, за да се предостави на потребителите и на промишлеността по-ясно ръководство за това как да балансират доброто хранене с по-малко въздействие върху околната среда, и да се предотвратят фалшиви екологични и здравни претенции, като същевременно се отчитат културните предпочитания. Това следва да се отрази в нова интелигентна система за етикетиране на устойчивите храни.

Брюксел, 6 декември 2017 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

(1)  Становище на ЕИСК относно „Възможно преструктуриране на ОСП“, ОВ C 288, 31.8.2017 г, стр. 10.

1

(2)  HLPE, 2017 г. Изхранване и продоволствени системи.

2

(3)  Вж. бележка под линия No 1.

3

(4)  http://www.ehnheart.org/cvd-statistics.html.

4

(5)  Euromonitor International, Passport Nutrition 2017 г.

5

(6)  Oксфам (2015 г.) „A Europe for the many, not the few“ (Европа за мнозинството, не за малцинството).

6

(7)  напр. Hoekstra & Mekonnen (2016 г.).

7

(8)  ОИСР (2014 г.).

8

(9)  https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/soil-erosion-by-water-1/assessment.

9

(10)  https://www.eea.europa.eu/highlights/fish-to-fork-a-need.

10

(11)  www.fao.org/nr/sustainability.

11

(12)  Становището на ЕИСК относно „Нелоялните търговски практики във веригата на доставки на храни между предприятия“, ОВ C 34, 2.2.2017 г., стр. 130.

12

Нелоялните търговски практики във веригата на доставки на храни между предприятия

(13)  http://ec.europa.eu/food/safety/food_waste_en.

13

(14)  Mason & Lang (2017 г.). Sustainable Diets (Устойчиви режими на хранене). Abingdon: Routledge.

14

(15)  Freibauer, Mathijs et al (2011 г.), Трети доклад на Постоянния комитет за научни изследвания в селското стопанство (SCAR) до ЕК.

15

(16)  http://www.fooddrinkeurope.eu/publication/data-trends-of-the-european-food-and-drink-industry-2016/.

16

(17)  Falkenberg K (2016 г.). „Sustainability Now! A European Vision for Sustainability“ (Устойчивост сега! Европейска визия за устойчивост). EPSC, брой 18, 20 юли.

17

(18)  СЗО Европейски регион (2013 г.) http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0019/191125/e96859.pdf.

18

(19)  https://www.statista.com/statistics/237928/online-advertising-spending-in-western-europe/.

19

(20)  „Cartoon characters and food: just for fun?“ (Анимационни герои и храни: просто за развлечение?), Документ за позиция, BEUC, 2017 г.

20

(21)  Вж. бележка под линия No 12.

21

(22)  http://www.fooddrinkeurope.eu/uploads/publications_documents/Data_and_trends_Interactive_PDF_NEW.pdf.

22

(23)  Резултати от проучването на Химическо-технологичния университет в Прага, 2015 г. http://www.sehnalova.cz/soubory/rozdily-potravin/Prezentace.pdf

23

(24)  Вж. бележка под линия No 1.

24

(25)  Становище на ЕИСК относно „От Декларацията от Корк 2.0 към конкретни действия“, ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 37.

25

„От Декларацията от Корк 2.0 към конкретни действия“

(26)  Становище на ЕИСК относно „Кръгова икономика“, ОВ C 264, 20.7.2016 г., стр. 98.

26

„Кръгова икономика“

(27)  Становище относно „Ползване на земеделските почви за устойчиво производство на храни и екосистемни услуги“, прието на 18.10.2017 г. (все още не е публикувано в ОВ).

27

Ползване на земеделските почви за устойчиво производство на храни и екосистемни услуги

(28)  Вж. бележка под линия No 12.

28

---

| 11.4.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 129/27 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 129/27

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Основната роля на търговията и инвестициите за изпълнението и осъществяването на Целите за устойчиво развитие (ЦУР)“

(становище по собствена инициатива)

(2018/C 129/05)

| Докладчик: | Jonathan PEEL (UK — I гр.) |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Christophe QUAREZ (FR — II гр.) |

Докладчик:

Jonathan PEEL (UK — I гр.)

Съдокладчик:

Christophe QUAREZ (FR — II гр.)

| Решение на Пленарната асамблея | 26.1.2017 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 29, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | Становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Външни отношения“ (REX) |
| Приемане от секцията | 7.11.2017 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 7.12.2017 г. |
| Пленарна сесия No | 530 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 163/0/1 |

Решение на Пленарната асамблея

26.1.2017 г.

Правно основание

Член 29, параграф 2 от Правилника за дейността

Становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Външни отношения“ (REX)

Приемане от секцията

7.11.2017 г.

Приемане на пленарна сесия

7.12.2017 г.

Пленарна сесия No

530

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

163/0/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Изпълнението и осъществяването на целите за устойчиво развитие (ЦУР) се считат за водещ приоритет в световен план. От сега нататък поддържането на темпото е от съществено значение за спазването на определения срок — 2030 г. |
| --- | --- |

1.1.

Изпълнението и осъществяването на целите за устойчиво развитие (ЦУР) се считат за водещ приоритет в световен план. От сега нататък поддържането на темпото е от съществено значение за спазването на определения срок — 2030 г.

| 1.1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) счита, че ЦУР, заедно с Парижкото споразумение (21-ва конференция на страните) (1), ще променят из основи световния дневен ред в областта на търговията, особено по отношение на търговията с промишлени стоки и селскостопански продукти. Необходимостта от прилагане на тези основополагащи споразумения трябва да залегне в основата на всички бъдещи търговски преговори на ЕС. |
| --- | --- |

1.1.1.

Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) счита, че ЦУР, заедно с Парижкото споразумение (21-ва конференция на страните) (1), ще променят из основи световния дневен ред в областта на търговията, особено по отношение на търговията с промишлени стоки и селскостопански продукти. Необходимостта от прилагане на тези основополагащи споразумения трябва да залегне в основата на всички бъдещи търговски преговори на ЕС.

| 1.2. | ЕС е в уникална позиция да даде тласък на осъществяването на ЦУР. Той се ползва с доверие, което му позволява да изпълнява ефективно ролята на посредник между развитите и развиващите се държави. На развитието на политиките, очертани в съобщението на Комисията „Следващи стъпки“ (2), следва да се даде по-голям приоритет и да се постави по-силен акцент върху цялостното интегриране на ЦУР „в европейската политическа рамка и настоящите приоритети на Комисията“, в сътрудничество с държавите членки при необходимост. |
| --- | --- |

1.2.

ЕС е в уникална позиция да даде тласък на осъществяването на ЦУР. Той се ползва с доверие, което му позволява да изпълнява ефективно ролята на посредник между развитите и развиващите се държави. На развитието на политиките, очертани в съобщението на Комисията „Следващи стъпки“ (2), следва да се даде по-голям приоритет и да се постави по-силен акцент върху цялостното интегриране на ЦУР „в европейската политическа рамка и настоящите приоритети на Комисията“, в сътрудничество с държавите членки при необходимост.

| 1.2.1. | Признава се, че това е задължение по силата на Договора от Лисабон (3). Следва да се работи в тясно взаимодействие за популяризиране и изпълнение на ЦУР и за популяризиране на европейските ценности по света. |
| --- | --- |

1.2.1.

Признава се, че това е задължение по силата на Договора от Лисабон (3). Следва да се работи в тясно взаимодействие за популяризиране и изпълнение на ЦУР и за популяризиране на европейските ценности по света.

| 1.3. | В целите на хилядолетието за развитие (ЦХР) (4) търговията се споменава само веднъж, докато в ЦУР тя е посочена изрично девет пъти. Настоятелно призоваваме ЕС да включи, в допълнение към директните действия за постигане на ЦУР, и „благоприятни за ЦУР“ търговия и инвестиции. Съществуват множество начини, по които търговията и инвестициите могат да имат положителен, макар и понякога непряк, принос за тях. |
| --- | --- |

1.3.

В целите на хилядолетието за развитие (ЦХР) (4) търговията се споменава само веднъж, докато в ЦУР тя е посочена изрично девет пъти. Настоятелно призоваваме ЕС да включи, в допълнение към директните действия за постигане на ЦУР, и „благоприятни за ЦУР“ търговия и инвестиции. Съществуват множество начини, по които търговията и инвестициите могат да имат положителен, макар и понякога непряк, принос за тях.

| 1.4. | Конкретна цел по цел 17 (Възобновяване на световното партньорство за устойчиво развитие) е установяването на „универсална, основана на правила, отворена, недискриминационна и справедлива многостранна търговска система в рамките на СТО“. ЕС отдавна поставя акцент върху многостранното сътрудничество и върху ключовата роля на СТО и трябва да продължи да предприема активни действия в подкрепа на тази цел. |
| --- | --- |

1.4.

Конкретна цел по цел 17 (Възобновяване на световното партньорство за устойчиво развитие) е установяването на „универсална, основана на правила, отворена, недискриминационна и справедлива многостранна търговска система в рамките на СТО“. ЕС отдавна поставя акцент върху многостранното сътрудничество и върху ключовата роля на СТО и трябва да продължи да предприема активни действия в подкрепа на тази цел.

| 1.5. | ЕИСК отбелязва, че тъй като ЦУР не са правно обвързващи и липсва механизъм за уреждане на спорове, ЕС трябва да работи чрез своите собствени политики и дейности за постигането на напредък в тяхното осъществяване. |
| --- | --- |

1.5.

ЕИСК отбелязва, че тъй като ЦУР не са правно обвързващи и липсва механизъм за уреждане на спорове, ЕС трябва да работи чрез своите собствени политики и дейности за постигането на напредък в тяхното осъществяване.

| 1.5.1. | Комитетът приветства намерението на ЕС да предоставя ежегодни актуализации, обаче продължава да е загрижен от това, че често ЕС изглежда е заинтересован по-скоро да демонстрира как съществуващите политики съвпадат и се припокриват с ЦУР, отколкото да извлече максимална синергия чрез фокусиране и адаптиране на тези политики и дейности. Поставянето на по-силен акцент от ЕС върху постигането на ЦУР ще доведе до по-добри резултати. |
| --- | --- |

1.5.1.

Комитетът приветства намерението на ЕС да предоставя ежегодни актуализации, обаче продължава да е загрижен от това, че често ЕС изглежда е заинтересован по-скоро да демонстрира как съществуващите политики съвпадат и се припокриват с ЦУР, отколкото да извлече максимална синергия чрез фокусиране и адаптиране на тези политики и дейности. Поставянето на по-силен акцент от ЕС върху постигането на ЦУР ще доведе до по-добри резултати.

| 1.5.2. | Според нас има редица ключови области на политиката, в които ЕС трябва да положи усилия, за да гарантира пълна синергия с ЦУР. Сред тях са подновяването на Споразумението от Котону за партньорство между страните от АКТБ и ЕС, както и по-широкото взаимодействие на ЕС с тези региони. По-специално тук следва да се предвиди както целенасочено изграждане на капацитет за подкрепа и помощ при прилагането на Споразумението за улесняване на търговията, така и по-широка съвместна стратегия на ЕС и държавите членки за подпомагане на търговията. Това е съществен принос и основна част от инициативата на СТО „Помощ за търговията“, предназначена да засили капацитета на развиващите се страни да използват възможностите, предлагани от търговските споразумения. Ще бъде от значение да се осигури целенасочен принос относно ЦУР за Шестия световен преглед на СТО. |
| --- | --- |

1.5.2.

Според нас има редица ключови области на политиката, в които ЕС трябва да положи усилия, за да гарантира пълна синергия с ЦУР. Сред тях са подновяването на Споразумението от Котону за партньорство между страните от АКТБ и ЕС, както и по-широкото взаимодействие на ЕС с тези региони. По-специално тук следва да се предвиди както целенасочено изграждане на капацитет за подкрепа и помощ при прилагането на Споразумението за улесняване на търговията, така и по-широка съвместна стратегия на ЕС и държавите членки за подпомагане на търговията. Това е съществен принос и основна част от инициативата на СТО „Помощ за търговията“, предназначена да засили капацитета на развиващите се страни да използват възможностите, предлагани от търговските споразумения. Ще бъде от значение да се осигури целенасочен принос относно ЦУР за Шестия световен преглед на СТО.

| 1.5.3. | Следва да се предостави по-конкретна подкрепа и за използването на търговията като средство за насърчаване на регионалната интеграция и на ЦУР, особено в тези региони, с които все още не са сключени споразумения за икономическо партньорство (СИП), въпреки че СИП все още не отговарят напълно на първоначалните очаквания. |
| --- | --- |

1.5.3.

Следва да се предостави по-конкретна подкрепа и за използването на търговията като средство за насърчаване на регионалната интеграция и на ЦУР, особено в тези региони, с които все още не са сключени споразумения за икономическо партньорство (СИП), въпреки че СИП все още не отговарят напълно на първоначалните очаквания.

| 1.5.4. | ЕС следва да се стреми да развие и по-голямо взаимодействие между 27-те основни конвенции, които са от значение за неговата програма за обща система от преференции (ОСП+) и ЦУР, доколкото неговата компетентност позволява това. |
| --- | --- |

1.5.4.

ЕС следва да се стреми да развие и по-голямо взаимодействие между 27-те основни конвенции, които са от значение за неговата програма за обща система от преференции (ОСП+) и ЦУР, доколкото неговата компетентност позволява това.

| 1.6. | Освен това Комитетът настоятелно призовава ЕС да насърчава осъществяването на ЦУР винаги, когато това е възможно, чрез своите двустранни отношения. Отличен пример за това е взаимодействието с Китай във връзка с неговата инициатива „Един пояс, един път“, чието изпълнение, както беше подчертано на неотдавнашното заседание на Кръглата маса „ЕС — Китай“ (5), „следва да допринесе за осъществяването на програмата на ООН до 2030 г. и нейните цели за устойчиво развитие“. |
| --- | --- |

1.6.

Освен това Комитетът настоятелно призовава ЕС да насърчава осъществяването на ЦУР винаги, когато това е възможно, чрез своите двустранни отношения. Отличен пример за това е взаимодействието с Китай във връзка с неговата инициатива „Един пояс, един път“, чието изпълнение, както беше подчертано на неотдавнашното заседание на Кръглата маса „ЕС — Китай“ (5), „следва да допринесе за осъществяването на програмата на ООН до 2030 г. и нейните цели за устойчиво развитие“.

| 1.7. | ЕИСК подчертава ключовата роля на отговорното бизнес поведение за подпомагането на осъществяването на ЦУР. Тук въздействието на частния сектор ще бъде едновременно ключово и сериозно: според оценки на Конференцията на ООН за търговия и развитие (УНКТАД) (6) ще са необходими допълнителни 2,5 трилиона щ.д. годишно: очаква се частният сектор да осигури една трета от тях. Много предприятия вече имат собствени стратегии за ЦУР, но всички трябва да бъдат насърчавани да поемат отговорност за своето въздействие върху обществото посредством основана на риска комплексна проверка. ЕИСК отбелязва, че мобилизирането на финансови средства се улеснява и от международните данъчни политики в подкрепа на инвестициите за изпълнението на ЦУР (7). |
| --- | --- |

1.7.

ЕИСК подчертава ключовата роля на отговорното бизнес поведение за подпомагането на осъществяването на ЦУР. Тук въздействието на частния сектор ще бъде едновременно ключово и сериозно: според оценки на Конференцията на ООН за търговия и развитие (УНКТАД) (6) ще са необходими допълнителни 2,5 трилиона щ.д. годишно: очаква се частният сектор да осигури една трета от тях. Много предприятия вече имат собствени стратегии за ЦУР, но всички трябва да бъдат насърчавани да поемат отговорност за своето въздействие върху обществото посредством основана на риска комплексна проверка. ЕИСК отбелязва, че мобилизирането на финансови средства се улеснява и от международните данъчни политики в подкрепа на инвестициите за изпълнението на ЦУР (7).

| 1.8. | Освен това в ЦУР 17 се посочва изрично, че „успешната програма за устойчиво развитие изисква партньорства между правителствата, частния сектор и гражданското общество“. Поради това ЕИСК настоятелно призовава всички бъдещи мандати за главите за търговия и устойчиво развитие (ТУР) в преговорите на ЕС за търговия и партньорство да съдържат специална клауза, изискваща двете страни по всеки механизъм за наблюдение от страна на гражданското общество да работят съвместно за насърчаването на ЦУР и да следят какво е въздействието. |
| --- | --- |

1.8.

Освен това в ЦУР 17 се посочва изрично, че „успешната програма за устойчиво развитие изисква партньорства между правителствата, частния сектор и гражданското общество“. Поради това ЕИСК настоятелно призовава всички бъдещи мандати за главите за търговия и устойчиво развитие (ТУР) в преговорите на ЕС за търговия и партньорство да съдържат специална клауза, изискваща двете страни по всеки механизъм за наблюдение от страна на гражданското общество да работят съвместно за насърчаването на ЦУР и да следят какво е въздействието.

| 1.8.1. | На главите за търговия и устойчиво развитие (особено тъй като обхващат ЦУР, Парижкото споразумение и спазването на конвенциите на МОТ) трябва да се придава същото значение като на главите, които засягат търговски, технически или тарифни въпроси. |
| --- | --- |

1.8.1.

На главите за търговия и устойчиво развитие (особено тъй като обхващат ЦУР, Парижкото споразумение и спазването на конвенциите на МОТ) трябва да се придава същото значение като на главите, които засягат търговски, технически или тарифни въпроси.

| 1.9. | На последно място ЕИСК припомня на ЕС своята предишна препоръка (8) Съюзът да извърши пълна оценка на въздействието по отношение на вероятните последици от изпълнението на ЦУР и на Парижкото споразумение върху търговската политика на ЕС, включително върху селското стопанство. Добрата политика започва с добър анализ. |
| --- | --- |

1.9.

На последно място ЕИСК припомня на ЕС своята предишна препоръка (8) Съюзът да извърши пълна оценка на въздействието по отношение на вероятните последици от изпълнението на ЦУР и на Парижкото споразумение върху търговската политика на ЕС, включително върху селското стопанство. Добрата политика започва с добър анализ.

2.   Контекст: Целите за устойчиво развитие (ЦУР)

| 2.1. | Изпълнението на цялостната Програма на ООН за устойчиво развитие за периода до 2030 г. и по-специално на ЦУР, които са в нейната основа, ще продължи да бъде основен световен приоритет до нейния целеви краен срок. 17-те ЦУР са съпътствани от допълнителни 169 конкретни цели. |
| --- | --- |

2.1.

Изпълнението на цялостната Програма на ООН за устойчиво развитие за периода до 2030 г. и по-специално на ЦУР, които са в нейната основа, ще продължи да бъде основен световен приоритет до нейния целеви краен срок. 17-те ЦУР са съпътствани от допълнителни 169 конкретни цели.

| 2.1.1. | По своето естество целите за устойчиво развитие са глобално приложими и обвързани — всички държави трябва да споделят отговорността за тяхното постигане. Те вече водят до нов начин на работа в глобален план — на по-широка основа, с по-засилено участие и повече консултации. Над 90 държави поискаха помощ от останалите, най-вече от ЕС, за тяхното изпълнение. |
| --- | --- |

2.1.1.

По своето естество целите за устойчиво развитие са глобално приложими и обвързани — всички държави трябва да споделят отговорността за тяхното постигане. Те вече водят до нов начин на работа в глобален план — на по-широка основа, с по-засилено участие и повече консултации. Над 90 държави поискаха помощ от останалите, най-вече от ЕС, за тяхното изпълнение.

| 2.2. | Значението на ЦУР се увеличи съществено с Парижкото споразумение, което вече влезе в сила. Оттогава насам се появи значителна несигурност вследствие на заявеното от администрацията на САЩ намерение САЩ да се оттеглят от споразумението и въздействието, което би могло да предизвика това на практика. Това дава възможност на ЕС да поеме водеща световна роля при гарантирането на запазването както на ЦУР, така и на Парижкото споразумение като основни приоритети, въз основа на силния интерес към тези споразумения, демонстриран от Китай и други развиващи се икономики. Към момента много държави с бързо развиващи се икономики не полагат никакви други сериозни усилия за подпомагането на други страни, които все още изостават в развитието. |
| --- | --- |

2.2.

Значението на ЦУР се увеличи съществено с Парижкото споразумение, което вече влезе в сила. Оттогава насам се появи значителна несигурност вследствие на заявеното от администрацията на САЩ намерение САЩ да се оттеглят от споразумението и въздействието, което би могло да предизвика това на практика. Това дава възможност на ЕС да поеме водеща световна роля при гарантирането на запазването както на ЦУР, така и на Парижкото споразумение като основни приоритети, въз основа на силния интерес към тези споразумения, демонстриран от Китай и други развиващи се икономики. Към момента много държави с бързо развиващи се икономики не полагат никакви други сериозни усилия за подпомагането на други страни, които все още изостават в развитието.

| 2.3. | Съобщението на Комисията „Следващи стъпки към устойчиво европейско бъдеще — Европейски действия за устойчивост“ от ноември 2016 г. има за цел да интегрира ЦУР изцяло „в европейската политическа рамка и настоящите приоритети на Комисията“, което е задължение по силата на Договора от Лисабон (9). Тази инициатива, по която се работи в момента, беше приветствана от Комитета в неговото становище относно „Ролята на селското стопанство в търговските преговори“ (10), в което освен това се препоръчва ЕС да извърши пълна оценка на въздействието по отношение на техните вероятни последици върху търговската политика на ЕС. |
| --- | --- |

2.3.

Съобщението на Комисията „Следващи стъпки към устойчиво европейско бъдеще — Европейски действия за устойчивост“ от ноември 2016 г. има за цел да интегрира ЦУР изцяло „в европейската политическа рамка и настоящите приоритети на Комисията“, което е задължение по силата на Договора от Лисабон (9). Тази инициатива, по която се работи в момента, беше приветствана от Комитета в неговото становище относно „Ролята на селското стопанство в търговските преговори“ (10), в което освен това се препоръчва ЕС да извърши пълна оценка на въздействието по отношение на техните вероятни последици върху търговската политика на ЕС.

| 2.3.1. | В съобщението се посочва, че ЦУР „ще имат централно измерение“ за изпълнението на цялостната стратегия на ЕС. Отбелязва се, че ЕС е изиграл „решаваща роля в оформянето“ на тази програма. Следва да се работи в тясно взаимодействие за популяризиране и изпълнение на ЦУР и за популяризиране на европейските ценности по света, макар че ЦУР не насърчават пряко доброто управление и прилагането на принципите на правовата държава. |
| --- | --- |

2.3.1.

В съобщението се посочва, че ЦУР „ще имат централно измерение“ за изпълнението на цялостната стратегия на ЕС. Отбелязва се, че ЕС е изиграл „решаваща роля в оформянето“ на тази програма. Следва да се работи в тясно взаимодействие за популяризиране и изпълнение на ЦУР и за популяризиране на европейските ценности по света, макар че ЦУР не насърчават пряко доброто управление и прилагането на принципите на правовата държава.

| 2.4. | ЦУР и Парижкото споразумение променят из основи световния дневен ред в областта на търговията, особено по отношение на търговията с промишлени стоки и селскостопански продукти. Необходимостта от прилагане на тези споразумения трябва да залегне в основата на всички бъдещи търговски преговори на ЕС. |
| --- | --- |

2.4.

ЦУР и Парижкото споразумение променят из основи световния дневен ред в областта на търговията, особено по отношение на търговията с промишлени стоки и селскостопански продукти. Необходимостта от прилагане на тези споразумения трябва да залегне в основата на всички бъдещи търговски преговори на ЕС.

| 2.4.1. | ЕС се ползва с доверие като ефективен посредник между развитите и развиващите се страни. ЕИСК и преди е посочвал (11), че ЕС е в уникална позиция да бъде движещата сила на този процес:






  — | той има тежест в качеството си на един от най-големите световни износители и вносители, |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

ЕС се ползва с доверие като ефективен посредник между развитите и развиващите се страни. ЕИСК и преди е посочвал (11), че ЕС е в уникална позиция да бъде движещата сила на този процес:

—

той има тежест в качеството си на един от най-големите световни износители и вносители,

| — | вече не се възприема като заемащ предимно отбранителна позиция по селскостопанските въпроси, |
| --- | --- |

—

вече не се възприема като заемащ предимно отбранителна позиция по селскостопанските въпроси,

| — | има доказан траен интерес към търговията и развитието, и |
| --- | --- |

—

има доказан траен интерес към търговията и развитието, и

| — | преди всичко, както показа министерската конференция на СТО през 2015 г. в Найроби, притежава способността да ражда нови и балансирани идеи. |
| --- | --- |

—

преди всичко, както показа министерската конференция на СТО през 2015 г. в Найроби, притежава способността да ражда нови и балансирани идеи.

3.   ЦУР: важна роля на търговията и инвестициите

| 3.1. | На 1 май Фондацията на ООН (12) заяви в Twitter „Осигуряването на добро образование, здравеопазване и управление за всички намалява вероятността от конфликти. @ООН има 17 #глобални цели, за да се постигне това. http://bit.ly/UN2030“. Това са основни изисквания за осъществяването на ЦУР, а войната и корупцията остават най-сериозните пречки за това. |
| --- | --- |

3.1.

На 1 май Фондацията на ООН (12) заяви в Twitter „Осигуряването на добро образование, здравеопазване и управление за всички намалява вероятността от конфликти. @ООН има 17 #глобални цели, за да се постигне това. http://bit.ly/UN2030“. Това са основни изисквания за осъществяването на ЦУР, а войната и корупцията остават най-сериозните пречки за това.

| 3.2. | Търговията и инвестициите обаче трябва да играят много важна роля за осъществяването на ЦУР. В ЦХР търговията се споменава само веднъж, а в ЦУР девет пъти. На уебсайта на СТО специално се обръща внимание на цели 2 (Премахване на глада, постигане на продоволствена сигурност и подобряване на храненето, както и насърчаване на устойчивото селско стопанство), 3 (Осигуряване на здравословен начин на живот и насърчаване на благоденствието за всички хора от всички възрастови групи), 8 (Насърчаване на приобщаващ и устойчив икономически растеж, заетост и достоен труд за всички), 10 (Намаляване на различията в държавите и между тях), 14 (Опазване и устойчиво използване на океаните, моретата и морските ресурси) и 17 (Възобновяване на световното партньорства за устойчиво развитие). Към тях следва да се добавят цели 7 (Осигуряване на достъп до финансово достъпна, надеждна, устойчива и модерна енергетика за всички) и 9 (Изграждане на устойчива инфраструктура, насърчаване на устойчива индустриализация и стимулиране на иновациите). Те трябва да бъдат в пълна синергия с другите свързани действия, по-специално тези за развитие. |
| --- | --- |

3.2.

Търговията и инвестициите обаче трябва да играят много важна роля за осъществяването на ЦУР. В ЦХР търговията се споменава само веднъж, а в ЦУР девет пъти. На уебсайта на СТО специално се обръща внимание на цели 2 (Премахване на глада, постигане на продоволствена сигурност и подобряване на храненето, както и насърчаване на устойчивото селско стопанство), 3 (Осигуряване на здравословен начин на живот и насърчаване на благоденствието за всички хора от всички възрастови групи), 8 (Насърчаване на приобщаващ и устойчив икономически растеж, заетост и достоен труд за всички), 10 (Намаляване на различията в държавите и между тях), 14 (Опазване и устойчиво използване на океаните, моретата и морските ресурси) и 17 (Възобновяване на световното партньорства за устойчиво развитие). Към тях следва да се добавят цели 7 (Осигуряване на достъп до финансово достъпна, надеждна, устойчива и модерна енергетика за всички) и 9 (Изграждане на устойчива инфраструктура, насърчаване на устойчива индустриализация и стимулиране на иновациите). Те трябва да бъдат в пълна синергия с другите свързани действия, по-специално тези за развитие.

| 3.2.1. | Търговията със селскостопански продукти също ще играе ключова роля за осъществяването на повечето ЦУР, най-вече цел 12 (Осигуряване на устойчиви модели на потребление и на производство) и цел 15 (Устойчиво управление на горите, борба с опустиняването, спиране и постигане на обрат в процеса на увреждане на почвата и преустановяване на загубата на биологично разнообразие), както и цел 1 (Премахване на бедността във всичките ѝ форми навсякъде), цел 13 (Предприемане на спешни действия за борба с изменението на климата и въздействието от него) и цел 5 (Постигане на равенство между половете и предоставяне на повече права на всички жени и момичета). |
| --- | --- |

3.2.1.

Търговията със селскостопански продукти също ще играе ключова роля за осъществяването на повечето ЦУР, най-вече цел 12 (Осигуряване на устойчиви модели на потребление и на производство) и цел 15 (Устойчиво управление на горите, борба с опустиняването, спиране и постигане на обрат в процеса на увреждане на почвата и преустановяване на загубата на биологично разнообразие), както и цел 1 (Премахване на бедността във всичките ѝ форми навсякъде), цел 13 (Предприемане на спешни действия за борба с изменението на климата и въздействието от него) и цел 5 (Постигане на равенство между половете и предоставяне на повече права на всички жени и момичета).

| 3.2.2. | За разлика от ЦХР, при ЦУР изрично са посочени „средствата за изпълнение“ чрез 169-те конкретно определени цели. Такъв голям брой цели затруднява определянето на приоритети или получаването на подкрепа. Въпреки това основното съображение трябва да остане да се гарантира техният приобщаващ характер, както и че няма да бъде забравена нито една част на обществото. |
| --- | --- |

3.2.2.

За разлика от ЦХР, при ЦУР изрично са посочени „средствата за изпълнение“ чрез 169-те конкретно определени цели. Такъв голям брой цели затруднява определянето на приоритети или получаването на подкрепа. Въпреки това основното съображение трябва да остане да се гарантира техният приобщаващ характер, както и че няма да бъде забравена нито една част на обществото.

| 3.3. | ЕИСК изразява загриженост, че все още не са определени ефективно достатъчно мерки/политики, нито са изцяло установени ключовите пропуски, които трябва да бъдат преодолени. |
| --- | --- |

3.3.

ЕИСК изразява загриженост, че все още не са определени ефективно достатъчно мерки/политики, нито са изцяло установени ключовите пропуски, които трябва да бъдат преодолени.

| 3.3.1. | Ще бъде от съществено значение да се проучи подробно с какво може да допринесе търговията сама по себе си. В допълнение към директните действия следва да бъдат включени и „благоприятни за ЦУР“ търговия и инвестиции, например чрез използването на чисти технологии. Съществуват множество начини, по които търговията и инвестициите могат да имат положителен, макар и понякога непряк принос, въпреки че те невинаги могат да бъдат основната движеща сила за постигането на ЦУР, нито пък могат да предложат систематичен подход. |
| --- | --- |

3.3.1.

Ще бъде от съществено значение да се проучи подробно с какво може да допринесе търговията сама по себе си. В допълнение към директните действия следва да бъдат включени и „благоприятни за ЦУР“ търговия и инвестиции, например чрез използването на чисти технологии. Съществуват множество начини, по които търговията и инвестициите могат да имат положителен, макар и понякога непряк принос, въпреки че те невинаги могат да бъдат основната движеща сила за постигането на ЦУР, нито пък могат да предложат систематичен подход.

| 3.4. | По дефиниция търговията следва да е устойчива, въпреки че в действителност това невинаги е така, особено когато се преценява спрямо текущите критерии за устойчивост, които включват въглеродния отпечатък. В миналото в Европа се е търгувало с храни и стоки, които даден регион не е бил в състояние да произведе сам (13). Били са важни още два фактора — ключовите основни умения в областта на преработката, развивани дълги години, и лесното транспортиране. Достъпът до вода е бил изключително важен, тъй като транспортът по суша е бил далеч по-скъп и доста по-ненадежден. |
| --- | --- |

3.4.

По дефиниция търговията следва да е устойчива, въпреки че в действителност това невинаги е така, особено когато се преценява спрямо текущите критерии за устойчивост, които включват въглеродния отпечатък. В миналото в Европа се е търгувало с храни и стоки, които даден регион не е бил в състояние да произведе сам (13). Били са важни още два фактора — ключовите основни умения в областта на преработката, развивани дълги години, и лесното транспортиране. Достъпът до вода е бил изключително важен, тъй като транспортът по суша е бил далеч по-скъп и доста по-ненадежден.

| 3.4.1. | Тези фактори продължават да са от значение. Политиките за заместване на внасяните стоки редовно търпят неуспех. Международното доверие в търговията е от основно значение за свеждането до минимум на ненужните пречки пред вноса или тяхното избягване. За тази цел е от съществено значение наличието на глобална система за търговия, подкрепяна от международна система за установяване на правила и уреждане на спорове. Тук ролята на СТО продължава да е от решаващо значение въпреки потенциалните предизвикателства от администрацията на САЩ. |
| --- | --- |

3.4.1.

Тези фактори продължават да са от значение. Политиките за заместване на внасяните стоки редовно търпят неуспех. Международното доверие в търговията е от основно значение за свеждането до минимум на ненужните пречки пред вноса или тяхното избягване. За тази цел е от съществено значение наличието на глобална система за търговия, подкрепяна от международна система за установяване на правила и уреждане на спорове. Тук ролята на СТО продължава да е от решаващо значение въпреки потенциалните предизвикателства от администрацията на САЩ.

| 3.4.2. | Всъщност една от конкретните цели по цел 17 е установяването на „универсална, основана на правила, отворена, недискриминационна и справедлива многостранна търговска система в рамките на СТО“: ето защо СТО трябва да играе ключова роля. ЕС трябва да продължава да насърчава и подкрепя това. |
| --- | --- |

3.4.2.

Всъщност една от конкретните цели по цел 17 е установяването на „универсална, основана на правила, отворена, недискриминационна и справедлива многостранна търговска система в рамките на СТО“: ето защо СТО трябва да играе ключова роля. ЕС трябва да продължава да насърчава и подкрепя това.

| 3.4.3. | В Декларацията на министрите от конференцията на СТО в Найроби се посочва, че международната търговия може да играе роля за постигане на устойчив, стабилен и балансиран растеж за всички (14), като се подчертава, че това би било много по-трудно без ефективен многостранен търговски механизъм. В нея се подчертава и значението на инициативата „Помощ за търговията“, която следва да играе ключова роля в постигането на редица цели за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

3.4.3.

В Декларацията на министрите от конференцията на СТО в Найроби се посочва, че международната търговия може да играе роля за постигане на устойчив, стабилен и балансиран растеж за всички (14), като се подчертава, че това би било много по-трудно без ефективен многостранен търговски механизъм. В нея се подчертава и значението на инициативата „Помощ за търговията“, която следва да играе ключова роля в постигането на редица цели за устойчиво развитие.

| 3.4.4. | С ангажимента на СТО за премахване на експортните субсидии за износ на селскостопанска продукция, поет в Найроби, се изпълнява ключова конкретна цел по ЦУР 2 (Нулево равнище на глад). Настоящите преговори на СТО относно субсидиите за сектора на рибарството имат отношение към конкретната цел по ЦУР 14 (Океани, морета и морски ресурси) до 2020 г. да бъдат забранени субсидиите, които допринасят за свръхкапацитет и свръхулов. Очакваме такова споразумение да бъде постигнато на предстоящата министерска конференция на СТО в Буенос Айрес. |
| --- | --- |

3.4.4.

С ангажимента на СТО за премахване на експортните субсидии за износ на селскостопанска продукция, поет в Найроби, се изпълнява ключова конкретна цел по ЦУР 2 (Нулево равнище на глад). Настоящите преговори на СТО относно субсидиите за сектора на рибарството имат отношение към конкретната цел по ЦУР 14 (Океани, морета и морски ресурси) до 2020 г. да бъдат забранени субсидиите, които допринасят за свръхкапацитет и свръхулов. Очакваме такова споразумение да бъде постигнато на предстоящата министерска конференция на СТО в Буенос Айрес.

| 3.4.5. | От 1947 г. насам ГАТТ, което вече е СТО, подкрепя премахването на бариерите. Освен храните, селскостопанските продукти, текстила, облеклото, обувките и керамиката, сега акцентът се измести от премахването на тарифните бариери към справянето с нетарифните. Както ЕИСК заяви по-рано (15), „търговията спомага за преодоляването на дисбалансите в търсенето и предлагането, може значително да подобри продоволствената сигурност и храненето, повишавайки наличието на храна, насърчава ефективното използване на ресурсите и увеличава инвестициите, пазарните възможности и икономическия растеж, като създава работни места, приходи и благосъстояние“. |
| --- | --- |

3.4.5.

От 1947 г. насам ГАТТ, което вече е СТО, подкрепя премахването на бариерите. Освен храните, селскостопанските продукти, текстила, облеклото, обувките и керамиката, сега акцентът се измести от премахването на тарифните бариери към справянето с нетарифните. Както ЕИСК заяви по-рано (15), „търговията спомага за преодоляването на дисбалансите в търсенето и предлагането, може значително да подобри продоволствената сигурност и храненето, повишавайки наличието на храна, насърчава ефективното използване на ресурсите и увеличава инвестициите, пазарните възможности и икономическия растеж, като създава работни места, приходи и благосъстояние“.

| 3.5. | С нарастването на доходите като цяло се увеличава и търсенето на храни и потребителски стоки, от които има безпрецедентен избор и разнообразие. Те включват памучни изделия, зърно и говеждо месо, за чието производство се изисква значително количество вода, а на много места водата е дефицитна стока. Устойчивото използване на водата и почвата (и избягването на замърсяването на въздуха) са от ключово значение за осъществяването на редица ЦУР. Рационализирането на производството все повече ще се превръща в ключов въпрос: например Узбекистан (който все още не е член на СТО) разчита до голяма степен на производството на памук, въпреки че страната е безводна, а памукът е култура, за чието отглеждане е необходима много вода и за която се изисква и значителна употреба на пестициди. |
| --- | --- |

3.5.

С нарастването на доходите като цяло се увеличава и търсенето на храни и потребителски стоки, от които има безпрецедентен избор и разнообразие. Те включват памучни изделия, зърно и говеждо месо, за чието производство се изисква значително количество вода, а на много места водата е дефицитна стока. Устойчивото използване на водата и почвата (и избягването на замърсяването на въздуха) са от ключово значение за осъществяването на редица ЦУР. Рационализирането на производството все повече ще се превръща в ключов въпрос: например Узбекистан (който все още не е член на СТО) разчита до голяма степен на производството на памук, въпреки че страната е безводна, а памукът е култура, за чието отглеждане е необходима много вода и за която се изисква и значителна употреба на пестициди.

| 3.6. | Споразумението за улесняване на търговията (СУТ), което влезе в сила в началото на 2017 г., следва да увеличи значително и устойчивостта в международната търговия чрез премахване на забавянията и ненужното блокиране по границите. Основната роля на ЕС в този случай е свързана с изграждането на капацитет. |
| --- | --- |

3.6.

Споразумението за улесняване на търговията (СУТ), което влезе в сила в началото на 2017 г., следва да увеличи значително и устойчивостта в международната търговия чрез премахване на забавянията и ненужното блокиране по границите. Основната роля на ЕС в този случай е свързана с изграждането на капацитет.

| 3.7. | Значително е въздействието на търговията и инвестициите върху изменението на климата. Преговорите за многостранното споразумение за екологичните стоки обещават да са важна стъпка за включване на изменението на климата в многостранната търговска политика, но продължават да са необходими по-нататъшни многостранни действия за насърчаване на по-голяма съгласуваност. |
| --- | --- |

3.7.

Значително е въздействието на търговията и инвестициите върху изменението на климата. Преговорите за многостранното споразумение за екологичните стоки обещават да са важна стъпка за включване на изменението на климата в многостранната търговска политика, но продължават да са необходими по-нататъшни многостранни действия за насърчаване на по-голяма съгласуваност.

| 3.8. | От основно значение за осъществяването на ЦУР е и ролята на инвестициите, най-вече в Африка, чрез осигуряването на достатъчно инфраструктура (цел 9), достатъчно съоръжения за вторична преработка и увеличаване на възможността за пренасяне на получените продукти до транспортните центрове и до пазара. |
| --- | --- |

3.8.

От основно значение за осъществяването на ЦУР е и ролята на инвестициите, най-вече в Африка, чрез осигуряването на достатъчно инфраструктура (цел 9), достатъчно съоръжения за вторична преработка и увеличаване на възможността за пренасяне на получените продукти до транспортните центрове и до пазара.

| 3.8.1. | Както беше посочено в становището на Комитета относно самостоятелните споразумения за инвестиции
   (16), „ключова област ... за страните по инвестиционното споразумение ще бъде да улесняват инвестициите чрез осигуряването на необходимата устойчива инфраструктура. Правителствата са отговорни за осигуряването на стабилна нормативна база за инфраструктурата, ... или за гарантирането на ефикасни и ефективни мрежи за секторите на енергетиката, водоснабдяването и транспорта като резултат от системна ... работа... Проектирането на енергийни и водоснабдителни мрежи е сложно и за пълното им изграждане може да бъдат необходими десет или повече години“. |
| --- | --- |

3.8.1.

Както беше посочено в становището на Комитета относно самостоятелните споразумения за инвестиции
   (16), „ключова област ... за страните по инвестиционното споразумение ще бъде да улесняват инвестициите чрез осигуряването на необходимата устойчива инфраструктура. Правителствата са отговорни за осигуряването на стабилна нормативна база за инфраструктурата, ... или за гарантирането на ефикасни и ефективни мрежи за секторите на енергетиката, водоснабдяването и транспорта като резултат от системна ... работа... Проектирането на енергийни и водоснабдителни мрежи е сложно и за пълното им изграждане може да бъдат необходими десет или повече години“.

4.   Ролята на ЕС и какво попада в рамките на неговата компетентност

| 4.1. | Както беше посочено по-горе, съобщението на Комисията „Следващи стъпки“ има за цел да интегрира целите за устойчиво развитие изцяло „в европейската политическа рамка и настоящите приоритети на Комисията“. |
| --- | --- |

4.1.

Както беше посочено по-горе, съобщението на Комисията „Следващи стъпки“ има за цел да интегрира целите за устойчиво развитие изцяло „в европейската политическа рамка и настоящите приоритети на Комисията“.

| 4.1.1. | В своето съобщение „Глобална Европа: конкурираща се в света“ от 2006 г. Комисията посочва, че е от съществено значение да се гарантира, че ползите от либерализирането на търговията ще „бъдат прехвърлени на гражданите. Стремейки се към постигане на социална справедливост и сближаване на собствена територия, следва да популяризираме и нашите ценности, включително социалните и екологичните стандарти и културното разнообразие, из целия свят“ (17). |
| --- | --- |

4.1.1.

В своето съобщение „Глобална Европа: конкурираща се в света“ от 2006 г. Комисията посочва, че е от съществено значение да се гарантира, че ползите от либерализирането на търговията ще „бъдат прехвърлени на гражданите. Стремейки се към постигане на социална справедливост и сближаване на собствена територия, следва да популяризираме и нашите ценности, включително социалните и екологичните стандарти и културното разнообразие, из целия свят“ (17).

| 4.1.2. | Договорът от Лисабон (18) изисква всички дейности на ЕС в областта на търговията, развитието и по-общата външна дейност да бъдат взаимно съгласувани. Вече изразихме своето разочарование (19), че ЦУР почти не се споменават в съобщението на Комисията „Търговията — за всички“ (20), което беше публикувано скоро след тяхното приемане от ООН. При изпълнението на своята стратегия „Търговията — за всички“ ЕС трябва да обърне специално внимание на това всички бъдещи споразумения за търговия и партньорство да отговарят на основните стандарти на МОТ и на ангажиментите от 21-вата конференция на страните по РКООНИК, и да осигуряват защита на потребителите. |
| --- | --- |

4.1.2.

Договорът от Лисабон (18) изисква всички дейности на ЕС в областта на търговията, развитието и по-общата външна дейност да бъдат взаимно съгласувани. Вече изразихме своето разочарование (19), че ЦУР почти не се споменават в съобщението на Комисията „Търговията — за всички“ (20), което беше публикувано скоро след тяхното приемане от ООН. При изпълнението на своята стратегия „Търговията — за всички“ ЕС трябва да обърне специално внимание на това всички бъдещи споразумения за търговия и партньорство да отговарят на основните стандарти на МОТ и на ангажиментите от 21-вата конференция на страните по РКООНИК, и да осигуряват защита на потребителите.

| 4.1.3. | Както обаче показва неотдавнашното решение на Съда на ЕС (21) относно Споразумението за свободна търговия между ЕС и Сингапур, компетентността на ЕС по отношение на инвестициите е ограничена, като същевременно той има пълна компетентност по въпросите, свързани с търговията. |
| --- | --- |

4.1.3.

Както обаче показва неотдавнашното решение на Съда на ЕС (21) относно Споразумението за свободна търговия между ЕС и Сингапур, компетентността на ЕС по отношение на инвестициите е ограничена, като същевременно той има пълна компетентност по въпросите, свързани с търговията.

| 4.2. | Самите ЦУР не са правно обвързващи, нито пък са съпътствани от механизъм за уреждане на спорове. Успехът ще зависи от политиките и програмите за устойчиво развитие на самите държави. ООН подчертава, че са необходими партньорства между правителствата, частния сектор и гражданското общество. На нейния уебсайт (22) дори са изброени действията, които хората трябва да предприемат. |
| --- | --- |

4.2.

Самите ЦУР не са правно обвързващи, нито пък са съпътствани от механизъм за уреждане на спорове. Успехът ще зависи от политиките и програмите за устойчиво развитие на самите държави. ООН подчертава, че са необходими партньорства между правителствата, частния сектор и гражданското общество. На нейния уебсайт (22) дори са изброени действията, които хората трябва да предприемат.

| 4.3. | ЕС трябва да продължи да разглежда внимателно своите собствени политики и дейности, за да прецени как най-добре може да допринесе за осъществяването на ЦУР, не само за търговията. Загрижени сме, че ЕС често изглежда готов по-скоро да демонстрира до каква степен неговите съществуващи политики съвпадат и се припокриват с конкретните цели по ЦУР, отколкото да ги адаптира, за да извлече максимална синергия. Все още не сме убедени, че по ключовите въпроси Комисията е приложила хоризонтален подход, обхващащ всички генерални дирекции. Поставянето на по-силен акцент върху постигането на ЦУР, включително в търговската политика, ще доведе до по-добри резултати. |
| --- | --- |

4.3.

ЕС трябва да продължи да разглежда внимателно своите собствени политики и дейности, за да прецени как най-добре може да допринесе за осъществяването на ЦУР, не само за търговията. Загрижени сме, че ЕС често изглежда готов по-скоро да демонстрира до каква степен неговите съществуващи политики съвпадат и се припокриват с конкретните цели по ЦУР, отколкото да ги адаптира, за да извлече максимална синергия. Все още не сме убедени, че по ключовите въпроси Комисията е приложила хоризонтален подход, обхващащ всички генерални дирекции. Поставянето на по-силен акцент върху постигането на ЦУР, включително в търговската политика, ще доведе до по-добри резултати.

| 4.3.1. | Сред тези области са предстоящото подновяване на Споразумението от Котону за партньорство между страните от АКТБ и ЕС, както и по-широкото взаимодействие на ЕС с тези региони. Както целенасоченото изграждане на капацитет в подкрепа на СУТ, и това следва да залегне в основата на всеки текущ преглед на съвместната стратегия на ЕС и държавите членки „Помощ за търговията“ (23), която е ключов елемент от инициативата на СТО „Помощ за търговията“. Тя е предназначена да засили капацитета на развиващите се страни да използват възможностите, предлагани от търговските споразумения и от своя страна ще бъде от съществено значение за процеса на постигане на много от целите. |
| --- | --- |

4.3.1.

Сред тези области са предстоящото подновяване на Споразумението от Котону за партньорство между страните от АКТБ и ЕС, както и по-широкото взаимодействие на ЕС с тези региони. Както целенасоченото изграждане на капацитет в подкрепа на СУТ, и това следва да залегне в основата на всеки текущ преглед на съвместната стратегия на ЕС и държавите членки „Помощ за търговията“ (23), която е ключов елемент от инициативата на СТО „Помощ за търговията“. Тя е предназначена да засили капацитета на развиващите се страни да използват възможностите, предлагани от търговските споразумения и от своя страна ще бъде от съществено значение за процеса на постигане на много от целите.

| 4.3.2. | Следва да се предостави по-целенасочена подкрепа и за използването на търговията като средство за насърчаване на регионалната интеграция и на ЦУР, особено в тези региони, с които все още не са сключени споразумения за икономическо партньорство (СИП), въпреки че СИП все още не отговарят напълно на първоначалните очаквания. |
| --- | --- |

4.3.2.

Следва да се предостави по-целенасочена подкрепа и за използването на търговията като средство за насърчаване на регионалната интеграция и на ЦУР, особено в тези региони, с които все още не са сключени споразумения за икономическо партньорство (СИП), въпреки че СИП все още не отговарят напълно на първоначалните очаквания.

| 4.3.3. | Освен това, доколкото позволява неговата компетентност, ЕС следва да положи усилия да развие по-голямо взаимодействие между ЦУР и 27-те задължителни конвенции в областта на околната среда и конвенции на МОТ, които са от значение за неговата програма за обща система от преференции (ОСП+) (както и изискванията за програмата за споразумението „Всичко освен оръжие“ с най-слабо развитите държави). |
| --- | --- |

4.3.3.

Освен това, доколкото позволява неговата компетентност, ЕС следва да положи усилия да развие по-голямо взаимодействие между ЦУР и 27-те задължителни конвенции в областта на околната среда и конвенции на МОТ, които са от значение за неговата програма за обща система от преференции (ОСП+) (както и изискванията за програмата за споразумението „Всичко освен оръжие“ с най-слабо развитите държави).

| 4.3.4. | В заключителната декларация от 14-ото заседание на групите, изразяващи икономически и социални интереси, от държавите от АКТБ и ЕС, проведено в Яунде (24) през юли 2015 г., се посочва, че всички налични финансови ресурси трябва да бъдат използвани за постигането на ЦУР, в рамките на добро прозрачно фискално управление с участието на частния сектор. |
| --- | --- |

4.3.4.

В заключителната декларация от 14-ото заседание на групите, изразяващи икономически и социални интереси, от държавите от АКТБ и ЕС, проведено в Яунде (24) през юли 2015 г., се посочва, че всички налични финансови ресурси трябва да бъдат използвани за постигането на ЦУР, в рамките на добро прозрачно фискално управление с участието на частния сектор.

| 4.4. | Комитетът също така счита, че ЕС следва да насърчава осъществяването на ЦУР винаги, когато това е възможно, чрез своите двустранни отношения. Отличен пример за това е взаимодействието с Китай във връзка с неговата инициатива „Един пояс, един път“, чието изпълнение, както беше подчертано на неотдавнашното заседание на Кръглата маса „ЕС — Китай“ (25), „следва да допринесе за осъществяване на ... целите за устойчиво развитие и изпълнението на Парижкото споразумение относно изменението на климата“. Това отразява сходни неотдавнашни коментари на генералния секретар на ООН. |
| --- | --- |

4.4.

Комитетът също така счита, че ЕС следва да насърчава осъществяването на ЦУР винаги, когато това е възможно, чрез своите двустранни отношения. Отличен пример за това е взаимодействието с Китай във връзка с неговата инициатива „Един пояс, един път“, чието изпълнение, както беше подчертано на неотдавнашното заседание на Кръглата маса „ЕС — Китай“ (25), „следва да допринесе за осъществяване на ... целите за устойчиво развитие и изпълнението на Парижкото споразумение относно изменението на климата“. Това отразява сходни неотдавнашни коментари на генералния секретар на ООН.

| 4.4.1. | Въпреки това ЕИСК отново изразява твърдата си убеденост в значението на това Китай и други държави да спазват конвенциите на Международната организация на труда (МОТ). |
| --- | --- |

4.4.1.

Въпреки това ЕИСК отново изразява твърдата си убеденост в значението на това Китай и други държави да спазват конвенциите на Международната организация на труда (МОТ).

| 4.5. | ЕИСК също така счита, че ЕС трябва да обедини стратегията „Европа 2020“ с общите цели на ЦУР, за да се създадат условия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. |
| --- | --- |

4.5.

ЕИСК също така счита, че ЕС трябва да обедини стратегията „Европа 2020“ с общите цели на ЦУР, за да се създадат условия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж.

| 4.6. | В своето становище относно „Устойчиво развитие: картографиране на вътрешните и външните политики на ЕС“ (26) ЕИСК посочва, че „програмата на ООН до 2030 г. следва да се превърне в проактивно, преобразяващо и положително послание за Европа и този процес трябва да се ръководи от силна политическа воля и решимост за изграждане на устойчив Европейски съюз посредством преориентирането на нашата икономика към устойчиво и конкурентоспособно, ефективно по отношение на ресурсите, нисковъглеродно и социално приобщаващо развитие. Насоченото към бъдещето послание би допринесло и за преодоляването на безпрецедентната липса на доверие на гражданите на ЕС в проекта ЕС, и по-специално би спечелило подкрепата на младите хора за него. ЕС би следвало да използва Програмата на ООН до 2030 г., за да представи на гражданите на ЕС нова визия за Европа: социалния договор на XXI век“. |
| --- | --- |

4.6.

В своето становище относно „Устойчиво развитие: картографиране на вътрешните и външните политики на ЕС“ (26) ЕИСК посочва, че „програмата на ООН до 2030 г. следва да се превърне в проактивно, преобразяващо и положително послание за Европа и този процес трябва да се ръководи от силна политическа воля и решимост за изграждане на устойчив Европейски съюз посредством преориентирането на нашата икономика към устойчиво и конкурентоспособно, ефективно по отношение на ресурсите, нисковъглеродно и социално приобщаващо развитие. Насоченото към бъдещето послание би допринесло и за преодоляването на безпрецедентната липса на доверие на гражданите на ЕС в проекта ЕС, и по-специално би спечелило подкрепата на младите хора за него. ЕС би следвало да използва Програмата на ООН до 2030 г., за да представи на гражданите на ЕС нова визия за Европа: социалния договор на XXI век“.

5.   Ролята на частния сектор

| 5.1. | Според оценки на УНКТАД (27) за постигането на 17-те ЦУР (и техните 169 конкретни цели) ще трябва да бъдат намерени допълнителни 2,5трилиона щ.д. годишно. Поне една трета от тази сума се очаква да бъде осигурена от частния сектор, чиято роля е изтъкната в цел 17 заедно с ролята на гражданското общество. |
| --- | --- |

5.1.

Според оценки на УНКТАД (27) за постигането на 17-те ЦУР (и техните 169 конкретни цели) ще трябва да бъдат намерени допълнителни 2,5трилиона щ.д. годишно. Поне една трета от тази сума се очаква да бъде осигурена от частния сектор, чиято роля е изтъкната в цел 17 заедно с ролята на гражданското общество.

| 5.2. | По-голямата част от тези средства ще бъдат осигурени чрез засилване на търговията и инвестициите, най-вече във връзка с необходимостта от изграждане на градове и последващо осигуряване на инфраструктура, училища, болници и пътища. Това се подразбира от самата инициатива „Един пояс, един път“ на Китай. |
| --- | --- |

5.2.

По-голямата част от тези средства ще бъдат осигурени чрез засилване на търговията и инвестициите, най-вече във връзка с необходимостта от изграждане на градове и последващо осигуряване на инфраструктура, училища, болници и пътища. Това се подразбира от самата инициатива „Един пояс, един път“ на Китай.

| 5.3. | Както беше споменато, изграждането на инфраструктура по-специално в Африка ще бъде от особено значение. Вътрешната търговия в Африка е ниска — тя е между 10 и 15 % от целия търговски обмен на Африка. Както вече беше посочено от ЕИСК, „възможността за африканските страни да увеличат търговията със селскостопански продукти във връзка с ЦУР в областта на инфраструктурата, регионалната интеграция и задълбочаването на вътрешния пазар, включително чрез засилена вторична преработка, ще бъде от съществено значение, за да позволи на Африка да участва ползотворно в търговията със селскостопански продукти, както и за подобряване на продоволствената сигурност“ (28). |
| --- | --- |

5.3.

Както беше споменато, изграждането на инфраструктура по-специално в Африка ще бъде от особено значение. Вътрешната търговия в Африка е ниска — тя е между 10 и 15 % от целия търговски обмен на Африка. Както вече беше посочено от ЕИСК, „възможността за африканските страни да увеличат търговията със селскостопански продукти във връзка с ЦУР в областта на инфраструктурата, регионалната интеграция и задълбочаването на вътрешния пазар, включително чрез засилена вторична преработка, ще бъде от съществено значение, за да позволи на Африка да участва ползотворно в търговията със селскостопански продукти, както и за подобряване на продоволствената сигурност“ (28).

| 5.4. | ЕИСК посочва също така, че „регулаторната среда ... трябва да бъде планирана в дългосрочна перспектива. Дружествата също трябва да планират в дългосрочен план, особено ако искат инвестициите им да са успешни. Неуспехът на едната или другата страна няма да е благоприятен за никого. Стабилни участници от правителството и от частния сектор трябва да разработят нови взаимодействия и да усвоят нови форми на участие. Във връзка с това приносът на гражданското общество трябва да има ключова роля, по-специално на равнището на социалните партньори“ (29). |
| --- | --- |

5.4.

ЕИСК посочва също така, че „регулаторната среда ... трябва да бъде планирана в дългосрочна перспектива. Дружествата също трябва да планират в дългосрочен план, особено ако искат инвестициите им да са успешни. Неуспехът на едната или другата страна няма да е благоприятен за никого. Стабилни участници от правителството и от частния сектор трябва да разработят нови взаимодействия и да усвоят нови форми на участие. Във връзка с това приносът на гражданското общество трябва да има ключова роля, по-специално на равнището на социалните партньори“ (29).

| 5.5. | Ефективното управление на световните вериги за създаване на стойност и на световните вериги на доставки (СВСС, СВД) ще бъде от съществено значение, както подчертава ЕИСК в своето становище относно „Достоен труд в световните вериги на доставки“ (30). Световните вериги за създаване на стойност обхващат всички дейности от идейния замисъл на съответния продукт до достигането му до крайния потребител. Световната верига на доставки е част от световната верига за създаване на стойност, която отговаря за набавянето на суровини, а не за идейния замисъл или разпространението. |
| --- | --- |

5.5.

Ефективното управление на световните вериги за създаване на стойност и на световните вериги на доставки (СВСС, СВД) ще бъде от съществено значение, както подчертава ЕИСК в своето становище относно „Достоен труд в световните вериги на доставки“ (30). Световните вериги за създаване на стойност обхващат всички дейности от идейния замисъл на съответния продукт до достигането му до крайния потребител. Световната верига на доставки е част от световната верига за създаване на стойност, която отговаря за набавянето на суровини, а не за идейния замисъл или разпространението.

| 5.5.1. | ЕИСК посочва, че неговата цел е „да бъде въведена постепенна, последователна и устойчива политика за отговорно управление на СВД“, както и „да се насърчават практически и подходящи подходи, основани на риска, които да отчитат специфичното естество на световната верига за създаване на стойност и СВД (линейна или модулна, проста или сложна, краткосрочна или дългосрочна организация)“. |
| --- | --- |

5.5.1.

ЕИСК посочва, че неговата цел е „да бъде въведена постепенна, последователна и устойчива политика за отговорно управление на СВД“, както и „да се насърчават практически и подходящи подходи, основани на риска, които да отчитат специфичното естество на световната верига за създаване на стойност и СВД (линейна или модулна, проста или сложна, краткосрочна или дългосрочна организация)“.

| 5.5.2. | Въздействието на частния сектор ще бъде сериозно. Той може да бъде важен катализатор за социално, икономическо и културно обновление, не на последно място чрез насърчаването и развитието на ключови умения и осигуряването на по-голяма диверсификация. Много предприятия вече имат собствени стратегии за ЦУР. Все пак отговорното бизнес поведение ще бъде от голямо значение, за да се подпомогне осъществяването на ЦУР, насърчавайки всички предприятия да поемат отговорност за своето въздействие върху обществото. Като база за това следва да послужи основана на риска комплексна проверка, най-вече в СВСС и СВД, която да обхваща както отрицателните въздействия, така и рисковете, и активното насърчаване на ползите, като се гарантира, че няма да бъде забравена нито една част на обществото. Това на свой ред би трябвало да стимулира „разрешителните за извършване на дейност“ на предприятията, като същевременно увеличи максимално иновациите и устойчивия икономически растеж. |
| --- | --- |

5.5.2.

Въздействието на частния сектор ще бъде сериозно. Той може да бъде важен катализатор за социално, икономическо и културно обновление, не на последно място чрез насърчаването и развитието на ключови умения и осигуряването на по-голяма диверсификация. Много предприятия вече имат собствени стратегии за ЦУР. Все пак отговорното бизнес поведение ще бъде от голямо значение, за да се подпомогне осъществяването на ЦУР, насърчавайки всички предприятия да поемат отговорност за своето въздействие върху обществото. Като база за това следва да послужи основана на риска комплексна проверка, най-вече в СВСС и СВД, която да обхваща както отрицателните въздействия, така и рисковете, и активното насърчаване на ползите, като се гарантира, че няма да бъде забравена нито една част на обществото. Това на свой ред би трябвало да стимулира „разрешителните за извършване на дейност“ на предприятията, като същевременно увеличи максимално иновациите и устойчивия икономически растеж.

| 5.6. | Осигуряването на по-голямо взаимодействие между ЦУР и частния сектор ще включва:






  — | насърчаване на корпоративната социална отговорност (КСО), стандарта ISO 26000 и разработването на международни рамкови споразумения между големите многонационални дружества и международните синдикални организации (във всички сектори, по-специално промишлените сектори); |
| --- | --- | --- |

5.6.

Осигуряването на по-голямо взаимодействие между ЦУР и частния сектор ще включва:

—

насърчаване на корпоративната социална отговорност (КСО), стандарта ISO 26000 и разработването на международни рамкови споразумения между големите многонационални дружества и международните синдикални организации (във всички сектори, по-специално промишлените сектори);

| — | развиване на нефинансовия рейтинг на предприятията (социален и екологичен) и насърчаване на социално отговорните инвестиции; |
| --- | --- |

—

развиване на нефинансовия рейтинг на предприятията (социален и екологичен) и насърчаване на социално отговорните инвестиции;

| — | включване на социална и екологична отговорност във веригата за създаване на стойност между изпълнителя и подизпълнителя. |
| --- | --- |

—

включване на социална и екологична отговорност във веригата за създаване на стойност между изпълнителя и подизпълнителя.

| 5.6.1. | ЕИСК счита, че за в бъдеще ЕС трябва да се стреми във всички свои споразумения за търговия или партньорство да включва популяризиране на принципите и стандартите на КСО и да насърчава националното законодателство в тази област, по-специално при докладването по извънфинансови въпроси. Следва да се настоява всяка от страните по тези споразумения да насърчава активно спазването от предприятията на насоките на ОИСР за многонационалните предприятия (31) и Световния пакт на ООН, да се гарантира правото на колективно договаряне и да се поддържа социален диалог. |
| --- | --- |

5.6.1.

ЕИСК счита, че за в бъдеще ЕС трябва да се стреми във всички свои споразумения за търговия или партньорство да включва популяризиране на принципите и стандартите на КСО и да насърчава националното законодателство в тази област, по-специално при докладването по извънфинансови въпроси. Следва да се настоява всяка от страните по тези споразумения да насърчава активно спазването от предприятията на насоките на ОИСР за многонационалните предприятия (31) и Световния пакт на ООН, да се гарантира правото на колективно договаряне и да се поддържа социален диалог.

| 5.6.2. | В своя информационен доклад относно корпоративната социална отговорност (32) Комитетът подчерта и важното значение на Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека от 2011 г. (33) като ключова стъпка в областта на корпоративната отговорност, която поставя акцент върху правата на човека в обществения стълб. Понастоящем този аспект се доразвива от ООН в посока на правно обвързващ договор за транснационалните корпорации и други предприятия относно правата на човека. |
| --- | --- |

5.6.2.

В своя информационен доклад относно корпоративната социална отговорност (32) Комитетът подчерта и важното значение на Ръководните принципи на ООН за бизнеса и правата на човека от 2011 г. (33) като ключова стъпка в областта на корпоративната отговорност, която поставя акцент върху правата на човека в обществения стълб. Понастоящем този аспект се доразвива от ООН в посока на правно обвързващ договор за транснационалните корпорации и други предприятия относно правата на човека.

| 5.6.3. | Други свързани с темата становища на ЕИСК са становището относно „Ролята на частния сектор за развитието“ (34) и относно „Създаване на гаранция от ЕФУР и на гаранционен фонд на ЕФУР“ (35). |
| --- | --- |

5.6.3.

Други свързани с темата становища на ЕИСК са становището относно „Ролята на частния сектор за развитието“ (34) и относно „Създаване на гаранция от ЕФУР и на гаранционен фонд на ЕФУР“ (35).

| 5.7. | Осъществяването на цел 17 следва да включва както държавни обществени поръчки, така и съвместна работа на правителствата с частния сектор. ЕС следва да работи в тясно сътрудничество както с УНКТАД, така и с ИКЕ на ООН, която насърчава ролята на публично-частните партньорства (ПЧП). Макар и като цяло да подкрепя ПЧП, ЕИСК (36) изрази някои опасения, като посочи, че ПЧП „могат да се превърнат в съществен инструмент за изпълнение на стратегиите за развитие, при условие че бъдат предварително осигурени правилен баланс и добра комуникация между заинтересованите страни“. |
| --- | --- |

5.7.

Осъществяването на цел 17 следва да включва както държавни обществени поръчки, така и съвместна работа на правителствата с частния сектор. ЕС следва да работи в тясно сътрудничество както с УНКТАД, така и с ИКЕ на ООН, която насърчава ролята на публично-частните партньорства (ПЧП). Макар и като цяло да подкрепя ПЧП, ЕИСК (36) изрази някои опасения, като посочи, че ПЧП „могат да се превърнат в съществен инструмент за изпълнение на стратегиите за развитие, при условие че бъдат предварително осигурени правилен баланс и добра комуникация между заинтересованите страни“.

| 5.8. | Комитетът вече подчерта огромния потенциал на електронната търговия за МСП и другите по-специализирани предприятия, която дава възможност на тях и на местните предприятия да получат достъп до пазари, които досега са били недостъпни. Тъй като МСП са ключова движеща сила за иновациите, имат ключово значение за запазването и развитието на устойчивостта и създават 70 — 80 % от работните места, ЕИСК призовава Комисията да отдели специално внимание на подпомагането на тези предприятия при изпълнението на ЦУР. |
| --- | --- |

5.8.

Комитетът вече подчерта огромния потенциал на електронната търговия за МСП и другите по-специализирани предприятия, която дава възможност на тях и на местните предприятия да получат достъп до пазари, които досега са били недостъпни. Тъй като МСП са ключова движеща сила за иновациите, имат ключово значение за запазването и развитието на устойчивостта и създават 70 — 80 % от работните места, ЕИСК призовава Комисията да отдели специално внимание на подпомагането на тези предприятия при изпълнението на ЦУР.

6.   Ролята на гражданското общество

| 6.1. | В ЦУР 17 изрично се посочва ролята на гражданското общество, като се заявява, че „успешната програма за устойчиво развитие изисква партньорства между правителствата, частния сектор и гражданското общество. Такива общи партньорства [...] са необходими на световно, регионално, национално и местно равнище“. По-нататък в нея се споменават „рамки за преглед и наблюдение“. За пръв път в историята на ООН, в ЦУР изрично се посочва, че правителствата носят отговорност пред хората. За изпълнението на ЦУР ще е необходимо пряко участие на гражданското общество, не на последно място поради обстоятелството, че това би следвало да насърчи прилагането на принципите на правовата държава и да подпомогне борбата с корупцията. Когато гражданското общество се страхува да даде своя принос, е вярно точно обратното. В едно отворено общество неговият глас представлява мощна сила за големи вътрешни промени, отвореност и плурализъм. |
| --- | --- |

6.1.

В ЦУР 17 изрично се посочва ролята на гражданското общество, като се заявява, че „успешната програма за устойчиво развитие изисква партньорства между правителствата, частния сектор и гражданското общество. Такива общи партньорства [...] са необходими на световно, регионално, национално и местно равнище“. По-нататък в нея се споменават „рамки за преглед и наблюдение“. За пръв път в историята на ООН, в ЦУР изрично се посочва, че правителствата носят отговорност пред хората. За изпълнението на ЦУР ще е необходимо пряко участие на гражданското общество, не на последно място поради обстоятелството, че това би следвало да насърчи прилагането на принципите на правовата държава и да подпомогне борбата с корупцията. Когато гражданското общество се страхува да даде своя принос, е вярно точно обратното. В едно отворено общество неговият глас представлява мощна сила за големи вътрешни промени, отвореност и плурализъм.

| 6.1.1. | След Споразумението за свободна търговия (ССТ) между ЕС и Корея от 2011 г. всички споразумения на ЕС за търговия и икономическо партньорство целят да включват глави за търговия и устойчиво развитие (37) с механизми за наблюдение от страна на гражданското общество. В момента тези глави се преразглеждат. Условията трябва да бъдат затегнати, а където е възможно и адаптирани, за да се подкрепи осъществяването на ЦУР. Бъдещите мандати за преговори на ЕС трябва да включват специално позоваване на ЦУР в главите за търговия и устойчиво развитие. |
| --- | --- |

6.1.1.

След Споразумението за свободна търговия (ССТ) между ЕС и Корея от 2011 г. всички споразумения на ЕС за търговия и икономическо партньорство целят да включват глави за търговия и устойчиво развитие (37) с механизми за наблюдение от страна на гражданското общество. В момента тези глави се преразглеждат. Условията трябва да бъдат затегнати, а където е възможно и адаптирани, за да се подкрепи осъществяването на ЦУР. Бъдещите мандати за преговори на ЕС трябва да включват специално позоваване на ЦУР в главите за търговия и устойчиво развитие.

| 6.2. | Тези механизми имат голям потенциал за популяризиране на ценностите на ЕС, включително социалните и екологичните стандарти. Те могат да доведат до постигането на осезаеми резултати и са важен канал за сътрудничество с гражданското общество от държавите партньори, както и за засилване на неговите права. |
| --- | --- |

6.2.

Тези механизми имат голям потенциал за популяризиране на ценностите на ЕС, включително социалните и екологичните стандарти. Те могат да доведат до постигането на осезаеми резултати и са важен канал за сътрудничество с гражданското общество от държавите партньори, както и за засилване на неговите права.

| 6.2.1. | Тези съвместни механизми на гражданското общество трябва да могат да се задействат с цел насърчаване на осъществяването на ЦУР и предприемане на действия срещу неблагоприятни събития. Смятаме, че главите за ТУР трябва да подлежат на изпълнение по същия начин, както останалите търговски клаузи. Във връзка с това призоваваме Европейската комисия във всички бъдещи споразумения да договаря мерки, които да позволяват пълен мониторинг на изпълнението на главите относно ТУР, и при необходимост да се предприемат такива действия. |
| --- | --- |

6.2.1.

Тези съвместни механизми на гражданското общество трябва да могат да се задействат с цел насърчаване на осъществяването на ЦУР и предприемане на действия срещу неблагоприятни събития. Смятаме, че главите за ТУР трябва да подлежат на изпълнение по същия начин, както останалите търговски клаузи. Във връзка с това призоваваме Европейската комисия във всички бъдещи споразумения да договаря мерки, които да позволяват пълен мониторинг на изпълнението на главите относно ТУР, и при необходимост да се предприемат такива действия.

| 6.3. | Комитетът приветства също така акцента, поставен върху значението на „социалната икономика за създаването на работни места и за устойчивото развитие“ в заключенията „Ново глобално партньорство за изкореняване на бедността и за устойчиво развитие след 2015 г.“, приети от Съвета през май 2015 г. (38). Организациите на социалната икономика също притежават потенциал да бъдат ключови участници при подпомагането на осъществяването на ЦУР. В своето неотдавнашно становище относно социалната икономика
   (39) ЕИСК посочва, че социалната икономика е силно застъпена в ежедневието и производствената дейност на големи региони от Африка, Америка и Азия, като има важен, глобален принос за подобряването на условията на живот и труд. |
| --- | --- |

6.3.

Комитетът приветства също така акцента, поставен върху значението на „социалната икономика за създаването на работни места и за устойчивото развитие“ в заключенията „Ново глобално партньорство за изкореняване на бедността и за устойчиво развитие след 2015 г.“, приети от Съвета през май 2015 г. (38). Организациите на социалната икономика също притежават потенциал да бъдат ключови участници при подпомагането на осъществяването на ЦУР. В своето неотдавнашно становище относно социалната икономика
   (39) ЕИСК посочва, че социалната икономика е силно застъпена в ежедневието и производствената дейност на големи региони от Африка, Америка и Азия, като има важен, глобален принос за подобряването на условията на живот и труд.

Брюксел, 7 декември 2017 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

(1)  Парижка конференция на страните по Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (21-ва конференция на страните по РКООНИК).

1

(2)  COM(2016) 739 final.

2

(3)  Член 21, параграф 3 от ДФЕС.

3

(4)  ЦУР 8 „Развиване на сътрудничество за развитие в световен мащаб“.

4

„Развиване на сътрудничество за развитие в световен мащаб“

(5)  Пекин, 29– 30 юни 2017 г. (точка 25).

5

(6)  Съобщение за пресата на УНКТАД, Женева, 2014 г. — оценка, повтаряна редовно оттогава насам.

6

(7)  REX/487 — Становище по собствена инициатива на ЕИСК относно „Партньорствата на ЕС за развитие и предизвикателството на международните данъчни спогодби“, докладчик Alfred Gajdosik, съдокладчик Thomas Wagnsonner, (все още непубликувано в ОВ).

7

(8)  Становище на ЕИСК относно „Търговията — за всички. Към една по-отговорна търговска и инвестиционна политика“, докладчик: Jonathan Peel (ОВ C 264, 20.7.2016 г., стр. 123).

8

(9)  Член 21, параграф 3 от ДФЕС.

9

(10)  Становище на ЕИСК по собствена инициатива относно „Ролята на селското стопанство в многостранните, двустранните и регионалните търговски преговори в контекста на министерската конференция на СТО в Найроби“, докладчик: Jonathan Peel (ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 20).

10

(11)  Пак там.

11

(12)  @UNFoundation.

12

(13)  Северът предлагал вълна, кожи, дървен материал и зърно; от своя страна Югът предлагал памучни платове, маслиново масло, корк, вина, храни и плодове.

13

(14)  https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc10_e/mindecision_e.htm.

14

(15)  Вж. бележка под линия 9, пак там.

15

(16)  Становище на ЕИСК относно „Ролята на устойчивото развитие и участието на гражданското общество в самостоятелните споразумения за инвестиции на ЕС с трети страни“, докладчик: Jonathan Peel (ОВ C 268, 14.8.2015 г., стр. 19).

16

(17)  COM (2006) 567 final, 4 октомври 2006 г., параграф 3, точка 1, подточка iii).

17

(18)  Член 3, параграф 5.

18

(19)  Становище на ЕИСК относно „Търговията — за всички. Към една по-отговорна търговска и инвестиционна политика“, докладчик: Jonathan Peel (ОВ C 264, 20.7.2016 г., стр. 123).

19

„Търговията — за всички. Към една по-отговорна търговска и инвестиционна политика“

(20)  COM(2015) 497 final.

20

(21)  Съд на Европейския съюз, Прессъобщение No 52/17.

21

(22)  http://www.un.org/sustainabledevelopment/takeaction.

22

(23)  Същевременно признаваме рекордния в този случай принос на ЕС от 12 милиарда евро през 2014 г.

23

(24)  Съгласно Споразумението от Котону.

24

(25)  Вж. бележка под линия 5.

25

(26)  ОВ C 487, 28.12.2016 г., стр. 41.

26

(27)  Съобщение за пресата на УНКТАД, Женева, 2014 г. — оценка, повтаряна редовно оттогава насам.

27

(28)  Вж. становището на ЕИСК относно „Ролята на селското стопанство в многостранните, двустранните и регионалните търговски преговори в контекста на министерската конференция на СТО в Найроби“, пак там, бележка под линия 9, ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 20.

28

пак там

(29)  Вж. бележка под линия 15.

29

(30)  ОВ C 303, 19.8.2016 г., стр. 17.

30

(31)  „Насоки на ОИСР за многонационалните предприятия“, 2011 г.

31

(32)  Информационен доклад на ЕИСК относно „Корпоративна социална и обществена отговорност“, докладчик: Evelyne Pichenot.

32

(33)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_En.pdf.

33

(34)  Становище на ЕИСК относно „Финансиране на развитието — позицията на гражданското общество“, докладчик: Ivan Voleš (ОВ C 383, 17.11.2015 г., стр. 49).

34

(35)  Становище на ЕИСК относно „Създаване на гаранция от ЕФУР и на гаранционен фонд на ЕФУР“, (ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 62).

35

(36)  ОВ C 67, 6.3.2014 г., стр. 1.

36

(37)  Единственото изключение е Споразумението за икономическо партньорство с Южноафриканската общност за развитие.

37

(38)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9241-2015-INIT/bg/pdf.

38

(39)  Становище на ЕИСК по собствена инициатива относно „Външното измерение на социалната икономика“, докладчик: Miguel Ángel Cabra De Luna (ОВ C 345, 13.10.2017, p. 58).

39

---

| 11.4.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 129/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 129/36

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предимствата на подхода на воденото от общностите местно развитие за интегрираното местно развитие и развитието на селските райони“

(проучвателно становище)

(2018/C 129/06)

| Докладчик: | Roman HAKEN |
| --- | --- |

Докладчик:

Roman HAKEN

| Консултация | естонско председателство на Съвета, 8.8.2017 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 302 от Договора за функционирането на Европейския съюз
  проучвателно становище |
| Решение на Бюрото | 19.9.2017 г. |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 21.11.2017 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 7.12.2017 г. |
| Пленарна сесия No | 530 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 152/3/0 |

Консултация

естонско председателство на Съвета, 8.8.2017 г.

Правно основание

член 302 от Договора за функционирането на Европейския съюз

проучвателно становище

Решение на Бюрото

19.9.2017 г.

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

21.11.2017 г.

Приемане на пленарна сесия

7.12.2017 г.

Пленарна сесия No

530

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

152/3/0

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският съюз е на прага на преговорите за политиката за периода след 2020 г. Европейската комисия и държавите членки започват обсъжданията на бъдещата финансова рамка за европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИФ). |
| --- | --- |

1.1.

Европейският съюз е на прага на преговорите за политиката за периода след 2020 г. Европейската комисия и държавите членки започват обсъжданията на бъдещата финансова рамка за европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИФ).

| 1.2. | Как може Европейският съюз да укрепи връзките си с държавите членки и да възобнови доверието на своите граждани (1)? |
| --- | --- |

1.2.

Как може Европейският съюз да укрепи връзките си с държавите членки и да възобнови доверието на своите граждани (1)?

| 1.3. | Отговор би могъл да бъде добре приложеният подход на воденото от общностите местно развитие, който дава възможност за интегрирано местно развитие и ангажирането на гражданите и техните организации на местно равнище. ЕИСК е убеден, че воденото от общностите местно развитие може да има много предимства като успешен европейски инструмент за местно развитие.
  Европейският икономически и социален комитет препоръчва: |
| --- | --- |

1.3.

Отговор би могъл да бъде добре приложеният подход на воденото от общностите местно развитие, който дава възможност за интегрирано местно развитие и ангажирането на гражданите и техните организации на местно равнище. ЕИСК е убеден, че воденото от общностите местно развитие може да има много предимства като успешен европейски инструмент за местно развитие.

Европейският икономически и социален комитет препоръчва:

| 1.4. | да се създаде ясна визия за задължително прилагане в ЕС на воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда, като се гарантира, че за всички видове територии — селски (в това число отдалечените, планинските и островните райони), градски и крайбрежни — се използва подходът на воденото от общностите местно развитие; |
| --- | --- |

1.4.

да се създаде ясна визия за задължително прилагане в ЕС на воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда, като се гарантира, че за всички видове територии — селски (в това число отдалечените, планинските и островните райони), градски и крайбрежни — се използва подходът на воденото от общностите местно развитие;

| 1.5. | да се призове Европейската комисия да проучи и анализира задълбочено възможностите за създаване на финансов резерв за воденото от общностите местно развитие на равнището на ЕС. Независимо от това Европейската комисия ще трябва да гарантира, че всички държави членки разполагат с национален фонд за воденото от общностите местно развитие с вноски и от четирите европейски структурни и инвестиционни фонда (ЕЗФРСР, ЕФРР, ЕСФ и ЕФМДР); |
| --- | --- |

1.5.

да се призове Европейската комисия да проучи и анализира задълбочено възможностите за създаване на финансов резерв за воденото от общностите местно развитие на равнището на ЕС. Независимо от това Европейската комисия ще трябва да гарантира, че всички държави членки разполагат с национален фонд за воденото от общностите местно развитие с вноски и от четирите европейски структурни и инвестиционни фонда (ЕЗФРСР, ЕФРР, ЕСФ и ЕФМДР);

| 1.6. | да се определи хармонизирана рамка за всички европейски структурни и инвестиционни фондове и да се създадат прости правила за прилагане на Фонда за воденото от общностите местно развитие на равнището на ЕС; |
| --- | --- |

1.6.

да се определи хармонизирана рамка за всички европейски структурни и инвестиционни фондове и да се създадат прости правила за прилагане на Фонда за воденото от общностите местно развитие на равнището на ЕС;

| 1.7. | да се признае, че воденото от общностите местно развитие, което укрепва метода LEADER, дава на държавите членки уникална възможност да развиват своите региони по по-приобщаващ, устойчив и интегриран начин в партньорство с местните заинтересовани страни. С оглед на постигането на по-голямо въздействие трябва да бъдат осигурени достатъчно финансови средства за осъществяването на воденото от общностите местно развитие през програмния период 2021—2027 г. За тази цел настоятелно призоваваме Европейската комисия да въведе задължително изискване държавите членки да предоставят най-малко 15 % от бюджета на всеки от европейските структурни и инвестиционни фондове за Фонда за воденото от общностите местно развитие, който освен това трябва да бъде подкрепен и от достатъчни национални ресурси; |
| --- | --- |

1.7.

да се признае, че воденото от общностите местно развитие, което укрепва метода LEADER, дава на държавите членки уникална възможност да развиват своите региони по по-приобщаващ, устойчив и интегриран начин в партньорство с местните заинтересовани страни. С оглед на постигането на по-голямо въздействие трябва да бъдат осигурени достатъчно финансови средства за осъществяването на воденото от общностите местно развитие през програмния период 2021—2027 г. За тази цел настоятелно призоваваме Европейската комисия да въведе задължително изискване държавите членки да предоставят най-малко 15 % от бюджета на всеки от европейските структурни и инвестиционни фондове за Фонда за воденото от общностите местно развитие, който освен това трябва да бъде подкрепен и от достатъчни национални ресурси;

| 1.8. | да се избягват празнини между програмните периоди и да се гарантира по-добро начало за периода 2021—2027 г.; |
| --- | --- |

1.8.

да се избягват празнини между програмните периоди и да се гарантира по-добро начало за периода 2021—2027 г.;

| 1.9. | сложната правна рамка и времеемките процедури доведоха до значително увеличаване на бюрократичната тежест за всички участници във воденото от общностите местно развитие. С цел да се постигне ефикасност на бъдещото изпълнение на воденото от общностите местно развитие, финансирано от няколко фонда, ЕИСК призовава за значително опростяване на законовата рамка на воденото от общностите местно развитие, процедурите за изпълнение и модела за програмния период 2021—2027 г. Новият политически и икономически контекст следва да се използва за намаляване на бюрократичната тежест и стартиране на опростена рамка с акцент върху възможностите и доверието. В развитието на глобалните субсидии например е създадена опростена система. Вместо да се поставя акцент върху предотвратяването на грешките, са необходими разпоредби, които действително могат да подкрепят местните групи за действие и местните бенефициери (крайните ползватели) при изпълнението на техните стратегии и проекти за местно развитие; |
| --- | --- |

1.9.

сложната правна рамка и времеемките процедури доведоха до значително увеличаване на бюрократичната тежест за всички участници във воденото от общностите местно развитие. С цел да се постигне ефикасност на бъдещото изпълнение на воденото от общностите местно развитие, финансирано от няколко фонда, ЕИСК призовава за значително опростяване на законовата рамка на воденото от общностите местно развитие, процедурите за изпълнение и модела за програмния период 2021—2027 г. Новият политически и икономически контекст следва да се използва за намаляване на бюрократичната тежест и стартиране на опростена рамка с акцент върху възможностите и доверието. В развитието на глобалните субсидии например е създадена опростена система. Вместо да се поставя акцент върху предотвратяването на грешките, са необходими разпоредби, които действително могат да подкрепят местните групи за действие и местните бенефициери (крайните ползватели) при изпълнението на техните стратегии и проекти за местно развитие;

| 1.10. | при подготовката за следващия програмен период да се осигурява възможност за тесен диалог между всички участници във воденото от общностите местно развитие на европейско, национално, регионално и местно равнище за изграждане на доверие и за прилагане на интегриран подход за воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда. Необходимо е да бъдат укрепени връзките между ЕС, гражданите и общностите; |
| --- | --- |

1.10.

при подготовката за следващия програмен период да се осигурява възможност за тесен диалог между всички участници във воденото от общностите местно развитие на европейско, национално, регионално и местно равнище за изграждане на доверие и за прилагане на интегриран подход за воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда. Необходимо е да бъдат укрепени връзките между ЕС, гражданите и общностите;

| 1.11. | да се даде възможност за непрекъснато изграждане на капацитет на всички участници във воденото от общностите местно развитие (органите, местните групи за действие, мрежата LEADER и мрежите на селските райони) във връзка с воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда; |
| --- | --- |

1.11.

да се даде възможност за непрекъснато изграждане на капацитет на всички участници във воденото от общностите местно развитие (органите, местните групи за действие, мрежата LEADER и мрежите на селските райони) във връзка с воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда;

| 1.12. | да се оползотвори потенциалът на ИТ решенията за опростяване и автоматизиране на събирането на данни на национално и на местно равнище. Най-добрите практики за използването на тези системи трябва да бъдат разпространявани между управляващите органи и местните групи за действие (както например в Естония). Информационните системи трябва да бъдат разработени чрез действителното ангажиране на всички заинтересовани страни и да бъдат насочени за подпомагане на цялостната стратегия за опростяване на европейските структурни и инвестиционни фондове; |
| --- | --- |

1.12.

да се оползотвори потенциалът на ИТ решенията за опростяване и автоматизиране на събирането на данни на национално и на местно равнище. Най-добрите практики за използването на тези системи трябва да бъдат разпространявани между управляващите органи и местните групи за действие (както например в Естония). Информационните системи трябва да бъдат разработени чрез действителното ангажиране на всички заинтересовани страни и да бъдат насочени за подпомагане на цялостната стратегия за опростяване на европейските структурни и инвестиционни фондове;

| 1.13. | посредством основан на участието подход стратегиите за местно развитие да се поддържат в съответствие с промените в местните условия (социално сближаване, миграция, регионални клъстери, екологосъобразна икономика, изменение на климата, интелигентни решения, технологии и др.) и да се адаптират към тях, и да се извличат ползите от революцията в новите технологии и ИТ; |
| --- | --- |

1.13.

посредством основан на участието подход стратегиите за местно развитие да се поддържат в съответствие с промените в местните условия (социално сближаване, миграция, регионални клъстери, екологосъобразна икономика, изменение на климата, интелигентни решения, технологии и др.) и да се адаптират към тях, и да се извличат ползите от революцията в новите технологии и ИТ;

| 1.14. | основната полза от това, че местните групи за действие също могат да подбират добри проекти се отнася до тяхната роля на териториални участници, включително в междутериториалното и транснационалното сътрудничество. Местните групи за действие трябва да бъдат активни посредници и да работят с различните сектори, като ангажират всички заинтересовани страни от своите райони; |
| --- | --- |

1.14.

основната полза от това, че местните групи за действие също могат да подбират добри проекти се отнася до тяхната роля на териториални участници, включително в междутериториалното и транснационалното сътрудничество. Местните групи за действие трябва да бъдат активни посредници и да работят с различните сектори, като ангажират всички заинтересовани страни от своите райони;

| 1.15. | важно е постиженията на местните групи за действие да бъдат видими и добре представени и е необходимо да се извършва непрекъсната оценка на изпълнението на стратегиите за местно развитие и да се измести акцентът от механизмите за контрол на допустимостта върху гарантирането на резултатите, оценката на резултатите и дългосрочното въздействие; |
| --- | --- |

1.15.

важно е постиженията на местните групи за действие да бъдат видими и добре представени и е необходимо да се извършва непрекъсната оценка на изпълнението на стратегиите за местно развитие и да се измести акцентът от механизмите за контрол на допустимостта върху гарантирането на резултатите, оценката на резултатите и дългосрочното въздействие;

| 1.16. | Воденото от общностите местно развитие в крайградските и градските зони е предизвикателството за бъдещото местно развитие в ЕС. ЕИСК препоръчва да се събират данни от успешните пилотни проекти и да се организират информационни и мотивационни кампании за по-широка употреба. Ще е необходимо обучение за местните действащи лица в градовете и за публичната администрация. Воденото от общностите местно развитие в градските райони може да се използва като инструмент за изпълнението на Програмата на ЕС за градовете и да се съчетае с програмата URBACT. |
| --- | --- |

1.16.

Воденото от общностите местно развитие в крайградските и градските зони е предизвикателството за бъдещото местно развитие в ЕС. ЕИСК препоръчва да се събират данни от успешните пилотни проекти и да се организират информационни и мотивационни кампании за по-широка употреба. Ще е необходимо обучение за местните действащи лица в градовете и за публичната администрация. Воденото от общностите местно развитие в градските райони може да се използва като инструмент за изпълнението на Програмата на ЕС за градовете и да се съчетае с програмата URBACT.

2.   Въвеждане и осъществяване на воденото от общностите местно развитие в държавите членки: основна информация

| 2.1. | Воденото от общностите местно развитие представлява актуализация на метода LEADER, който се прилага от повече от 26 години. Основната разлика се отнася до по-тясно интегрирания подход и модела на диверсифицирано финансиране. Понастоящем обаче някои местни групи за действие в селските райони имат достъп и до средствата от Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство. Започвайки от настоящия програмен период (2014—2020 г.), използването на подход на водено от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда беше разширено, за да обхване и градското измерение. |
| --- | --- |

2.1.

Воденото от общностите местно развитие представлява актуализация на метода LEADER, който се прилага от повече от 26 години. Основната разлика се отнася до по-тясно интегрирания подход и модела на диверсифицирано финансиране. Понастоящем обаче някои местни групи за действие в селските райони имат достъп и до средствата от Европейския фонд за регионално развитие, Европейския социален фонд и Европейския фонд за морско дело и рибарство. Започвайки от настоящия програмен период (2014—2020 г.), използването на подход на водено от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда беше разширено, за да обхване и градското измерение.

| 2.2. | По данни на Европейската комисия за програмния период 2014—2020 г. двадесет държави членки са приели подхода с финансиране от няколко фонда: Австрия, България, Германия, Гърция, Дания, Испания, Италия, Латвия, Литва, Обединеното кралство, Полша, Португалия, Румъния, Словакия, Словения, Унгария, Финландия, Франция, Чешката република, Швеция. Осем държави (Белгия, Естония, Ирландия, Кипър, Люксембург, Малта, Нидерландия и Хърватия) решиха да не използват този подход през текущия период. Благодарение на успешните преговори, в някои държави (Португалия, Словакия, Унгария и Чешката република) приносът на другите фондове е близо 50 %. Въвеждането на подхода с финансиране от няколко фонда изисква политическа воля и разбиране на ползите от воденото от общностите местно развитие на национално равнище и добро сътрудничество между ведомствата. Целта на Европейската комисия е да се премахнат бариерите между отделните фондове и по този начин да се даде тласък на положителното взаимодействие и съгласуваност както на местно, така и на регионално равнище. |
| --- | --- |

2.2.

По данни на Европейската комисия за програмния период 2014—2020 г. двадесет държави членки са приели подхода с финансиране от няколко фонда: Австрия, България, Германия, Гърция, Дания, Испания, Италия, Латвия, Литва, Обединеното кралство, Полша, Португалия, Румъния, Словакия, Словения, Унгария, Финландия, Франция, Чешката република, Швеция. Осем държави (Белгия, Естония, Ирландия, Кипър, Люксембург, Малта, Нидерландия и Хърватия) решиха да не използват този подход през текущия период. Благодарение на успешните преговори, в някои държави (Португалия, Словакия, Унгария и Чешката република) приносът на другите фондове е близо 50 %. Въвеждането на подхода с финансиране от няколко фонда изисква политическа воля и разбиране на ползите от воденото от общностите местно развитие на национално равнище и добро сътрудничество между ведомствата. Целта на Европейската комисия е да се премахнат бариерите между отделните фондове и по този начин да се даде тласък на положителното взаимодействие и съгласуваност както на местно, така и на регионално равнище.

| 2.3. | Подходът LEADER беше засилен за периода 2014—2020 г. Като се има предвид ролята на местните общности за способстването за териториалното сближаване и за постигането на стратегическите цели на стратегията „Европа 2020“, ЕС — със силната подкрепа на Европейския парламент — реши да улесни и укрепи използването на воденото от общностите местно развитие за всички видове територии (селски, градски, крайбрежни) и различните видове потребности на общностите (по-специално социални, културни, екологични и икономически). През периода 2014—2020 г. инициативите за воденото от общностите местно развитие могат да ползват подпомагане от всички европейски структурни и инвестиционни (ЕСИ) фондове (с изключение на Кохезионния фонд) и за тях се прилага обща рамка, определена в Регламента за определяне на общоприложими разпоредби, с който се регламентират тези фондове. Това осигурява по-голяма последователност и координация на финансирането от ЕС и по-добра ефективност на неговото използване. Общите правила са допълнени от специфични за отделните фондове характеристики (например най-малко 5 % от средствата по ЕЗФРСР трябва да се използват за подхода на воденото от общностите местно развитие, като се има предвид, че подпомагането му не е задължително за другите фондове). Изискването за задължително финансиране гарантира успешното изпълнение на програмата LEADER. |
| --- | --- |

2.3.

Подходът LEADER беше засилен за периода 2014—2020 г. Като се има предвид ролята на местните общности за способстването за териториалното сближаване и за постигането на стратегическите цели на стратегията „Европа 2020“, ЕС — със силната подкрепа на Европейския парламент — реши да улесни и укрепи използването на воденото от общностите местно развитие за всички видове територии (селски, градски, крайбрежни) и различните видове потребности на общностите (по-специално социални, културни, екологични и икономически). През периода 2014—2020 г. инициативите за воденото от общностите местно развитие могат да ползват подпомагане от всички европейски структурни и инвестиционни (ЕСИ) фондове (с изключение на Кохезионния фонд) и за тях се прилага обща рамка, определена в Регламента за определяне на общоприложими разпоредби, с който се регламентират тези фондове. Това осигурява по-голяма последователност и координация на финансирането от ЕС и по-добра ефективност на неговото използване. Общите правила са допълнени от специфични за отделните фондове характеристики (например най-малко 5 % от средствата по ЕЗФРСР трябва да се използват за подхода на воденото от общностите местно развитие, като се има предвид, че подпомагането му не е задължително за другите фондове). Изискването за задължително финансиране гарантира успешното изпълнение на програмата LEADER.

| 2.4. | В този програмен период тя беше съчетана с инструмента за интегрирани териториални инвестиции (ИТИ), който е насочен към големи зони (NUTS III, метрополни) и макропроекти. Организираното гражданско общество не участва в толкова голяма степен, колкото в микросхемата за воденото от общностите местно развитие (2). |
| --- | --- |

2.4.

В този програмен период тя беше съчетана с инструмента за интегрирани териториални инвестиции (ИТИ), който е насочен към големи зони (NUTS III, метрополни) и макропроекти. Организираното гражданско общество не участва в толкова голяма степен, колкото в микросхемата за воденото от общностите местно развитие (2).

| 2.5. | Воденото от общностите местно развитие се основава на три взаимосвързани елемента: местни групи за действие (представители на публичния и частния местен социално-икономически интерес), интегрирани стратегии за местно развитие и ясно определени територии. И трите елемента трябва да отговарят на специфични изисквания, определени в РОР — например целевата територия трябва да е с население от 10 000 до 150 000 жители, а стратегиите трябва да включват преследваните цели, анализ на потребностите и потенциала на района, както и план за действие и финансов план. |
| --- | --- |

2.5.

Воденото от общностите местно развитие се основава на три взаимосвързани елемента: местни групи за действие (представители на публичния и частния местен социално-икономически интерес), интегрирани стратегии за местно развитие и ясно определени територии. И трите елемента трябва да отговарят на специфични изисквания, определени в РОР — например целевата територия трябва да е с население от 10 000 до 150 000 жители, а стратегиите трябва да включват преследваните цели, анализ на потребностите и потенциала на района, както и план за действие и финансов план.

| 2.6. | Изненадващото за ЕИСК е, че през 90-те години на ХХ век програмата LEADER беше по-опростена и по-лесна за изпълнение в сравнение със сега. В днешно време разполагаме с компютри, интернет, софтуер и мобилни телефони, но на практика работата е станала по-трудна. Ето защо ЕИСК желае реално опростяване — в противен случай тази нова „техно-бюрокрация“ ще провали успешни инструменти на ЕС. |
| --- | --- |

2.6.

Изненадващото за ЕИСК е, че през 90-те години на ХХ век програмата LEADER беше по-опростена и по-лесна за изпълнение в сравнение със сега. В днешно време разполагаме с компютри, интернет, софтуер и мобилни телефони, но на практика работата е станала по-трудна. Ето защо ЕИСК желае реално опростяване — в противен случай тази нова „техно-бюрокрация“ ще провали успешни инструменти на ЕС.

3.   Основни ползи от воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда при изпълнението на стратегиите за местно развитие

| 3.1. | Подходът на воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда дава възможност на държавите членки да засилят местните и регионалните възможности за интегрирано развитие. Практиките в държавите членки показват, че интегрираното местно развитие оказва влияние върху широк спектър от дейности и се отразява силно на местните икономики и създаването на работни места, особено извън първичното производство в селското стопанство. |
| --- | --- |

3.1.

Подходът на воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда дава възможност на държавите членки да засилят местните и регионалните възможности за интегрирано развитие. Практиките в държавите членки показват, че интегрираното местно развитие оказва влияние върху широк спектър от дейности и се отразява силно на местните икономики и създаването на работни места, особено извън първичното производство в селското стопанство.

| 3.2. | Освен това интегрираното местно развитие има силен положителен ефект върху социалното приобщаване поради ангажирането и участието на различни заинтересовани страни (различни видове участници, възрастови групи, полове). Воденото от общностите местно развитие дава възможност за участие на повече регионални и местни заинтересовани страни, отколкото беше възможно при програмата LEADER, която получаваше подкрепа единствено от ЕЗФРСР. Посредством воденото от общностите местно развитие регионалното развитие постига по-голяма значимост. |
| --- | --- |

3.2.

Освен това интегрираното местно развитие има силен положителен ефект върху социалното приобщаване поради ангажирането и участието на различни заинтересовани страни (различни видове участници, възрастови групи, полове). Воденото от общностите местно развитие дава възможност за участие на повече регионални и местни заинтересовани страни, отколкото беше възможно при програмата LEADER, която получаваше подкрепа единствено от ЕЗФРСР. Посредством воденото от общностите местно развитие регионалното развитие постига по-голяма значимост.

| 3.3. | Политиката на сближаване на ЕС има за цел да постигне териториално сближаване, каквато е целта и на подхода на воденото от общностите местно развитие. Воденото от общностите местно развитие обхваща всички видове територии: селски, градски и крайбрежни, различни потребности на общностите (социални, културни, екологични и икономически) и разнообразни механизми за финансиране (участват четири европейски структурни и инвестиционни фонда). Възприемането на воденото от общностите местно развитие във всички видове територии спомага за постигането на сближаване на селските, крайградските и градските райони, което от своя страна допринася за преодоляването или спирането на ефекта на периферията. |
| --- | --- |

3.3.

Политиката на сближаване на ЕС има за цел да постигне териториално сближаване, каквато е целта и на подхода на воденото от общностите местно развитие. Воденото от общностите местно развитие обхваща всички видове територии: селски, градски и крайбрежни, различни потребности на общностите (социални, културни, екологични и икономически) и разнообразни механизми за финансиране (участват четири европейски структурни и инвестиционни фонда). Възприемането на воденото от общностите местно развитие във всички видове територии спомага за постигането на сближаване на селските, крайградските и градските райони, което от своя страна допринася за преодоляването или спирането на ефекта на периферията.

| 3.4. | Методологията на воденото от общностите местно развитие играе важна роля за насърчаването на интегрираното местно развитие поради своите елементи: подход „отдолу-нагоре“, стратегии за местно развитие, основаващи се на територията, публично-частни партньорства, иновации, интегриран и многосекторен подход, изграждане на мрежи и сътрудничество и децентрализирана администрация. С оглед на оказването на подкрепа за надлежното прилагане на методологията на воденото от общностите местно развитие са необходими обмен на информация, дейности по разпространение и по-голяма публичност на самия метод и ползите от него. |
| --- | --- |

3.4.

Методологията на воденото от общностите местно развитие играе важна роля за насърчаването на интегрираното местно развитие поради своите елементи: подход „отдолу-нагоре“, стратегии за местно развитие, основаващи се на територията, публично-частни партньорства, иновации, интегриран и многосекторен подход, изграждане на мрежи и сътрудничество и децентрализирана администрация. С оглед на оказването на подкрепа за надлежното прилагане на методологията на воденото от общностите местно развитие са необходими обмен на информация, дейности по разпространение и по-голяма публичност на самия метод и ползите от него.

| 3.5. | Над 26-годишният опит в изпълнението на програмата LEADER показва, че методологията на LEADER/воденото от общностите местно развитие работи, че тя е устойчив и ефикасен начин за развитие на териториите и че оказва дългосрочно въздействие върху местното развитие. Воденото от общностите местно развитие вече разви допълнително своя потенциал с по-тясно интегриран подход, който може да се счита за още по-ефективен благодарение на модела на разнообразни форми на изпълнение. |
| --- | --- |

3.5.

Над 26-годишният опит в изпълнението на програмата LEADER показва, че методологията на LEADER/воденото от общностите местно развитие работи, че тя е устойчив и ефикасен начин за развитие на териториите и че оказва дългосрочно въздействие върху местното развитие. Воденото от общностите местно развитие вече разви допълнително своя потенциал с по-тясно интегриран подход, който може да се счита за още по-ефективен благодарение на модела на разнообразни форми на изпълнение.

| 3.6. | Този модел на разнообразни форми на изпълнение на воденото от общностите местно развитие помага на държавите членки и на местните територии да намалят рисковете и да повишат прозрачността. |
| --- | --- |

3.6.

Този модел на разнообразни форми на изпълнение на воденото от общностите местно развитие помага на държавите членки и на местните територии да намалят рисковете и да повишат прозрачността.

| 3.7. | ЕИСК твърдо подкрепя процеса на вземане на решения „отдолу нагоре“, с който се гарантира, че инвестициите са в съответствие с реалните потребности и възможности на местните райони. Воденото от общностите местно развитие е замислено да бъде дори още по-гъвкаво, обхващайки всички възможни потребности на общностите и давайки възможност на местното население да избира най-важните въпроси за стратегията за местно развитие. |
| --- | --- |

3.7.

ЕИСК твърдо подкрепя процеса на вземане на решения „отдолу нагоре“, с който се гарантира, че инвестициите са в съответствие с реалните потребности и възможности на местните райони. Воденото от общностите местно развитие е замислено да бъде дори още по-гъвкаво, обхващайки всички възможни потребности на общностите и давайки възможност на местното население да избира най-важните въпроси за стратегията за местно развитие.

| 3.8. | Ангажираността и изграждането на капацитет на местните участници е едно от най-големите предимства на методологията на воденото от общностите местно развитие. Интегрираното местно развитие е най-добрият начин за изграждане на връзки и полезни взаимодействия между различните заинтересовани страни и въпросите, свързани с местното развитие. |
| --- | --- |

3.8.

Ангажираността и изграждането на капацитет на местните участници е едно от най-големите предимства на методологията на воденото от общностите местно развитие. Интегрираното местно развитие е най-добрият начин за изграждане на връзки и полезни взаимодействия между различните заинтересовани страни и въпросите, свързани с местното развитие.

| 3.9. | ЕИСК приветства факта, че воденото от общностите местно развитие е процес, който включва непрекъснато участие и обучение на местното население. Неговият по-тясно интегриран подход дава на местните общности повече възможности да увеличат своя капацитет и знания. Наличието на връзки между селските, градските и крайбрежните райони означава, че участниците могат да се учат един от друг и да намерят отговорите на важни предизвикателства по един по-всеобхватен начин. Непрекъснатото сътрудничество, изграждане на мрежи и обучение укрепва доброто управление. |
| --- | --- |

3.9.

ЕИСК приветства факта, че воденото от общностите местно развитие е процес, който включва непрекъснато участие и обучение на местното население. Неговият по-тясно интегриран подход дава на местните общности повече възможности да увеличат своя капацитет и знания. Наличието на връзки между селските, градските и крайбрежните райони означава, че участниците могат да се учат един от друг и да намерят отговорите на важни предизвикателства по един по-всеобхватен начин. Непрекъснатото сътрудничество, изграждане на мрежи и обучение укрепва доброто управление.

| 3.10. | За местното развитие нараства значението на екологосъобразната икономика, социалното приобщаване, намаляването на бедността, въпросите относно миграцията, регионалните клъстери, връзките между селските, градските и крайбрежните райони, интелигентните решения и ИТ технологиите. Воденото от общностите местно развитие създава възможности за всички различни видове територии (селски, градски и крайбрежни) и общности да работят съвместно за преодоляването на тези предизвикателства. Подходът на воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда представлява много добър механизъм за оказване на подкрепа за концепцията „Интелигентни села“ посредством изграждане на капацитет, инвестиции, подкрепа за иновации и работа в мрежи, както и чрез предоставяне на иновативни инструменти за финансиране за подобряването на услугите и инфраструктурите (3). |
| --- | --- |

3.10.

За местното развитие нараства значението на екологосъобразната икономика, социалното приобщаване, намаляването на бедността, въпросите относно миграцията, регионалните клъстери, връзките между селските, градските и крайбрежните райони, интелигентните решения и ИТ технологиите. Воденото от общностите местно развитие създава възможности за всички различни видове територии (селски, градски и крайбрежни) и общности да работят съвместно за преодоляването на тези предизвикателства. Подходът на воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда представлява много добър механизъм за оказване на подкрепа за концепцията „Интелигентни села“ посредством изграждане на капацитет, инвестиции, подкрепа за иновации и работа в мрежи, както и чрез предоставяне на иновативни инструменти за финансиране за подобряването на услугите и инфраструктурите (3).

| 3.11. | ЕИСК изразява надежда, че по-голямата съгласуваност и координация на финансирането от ЕС ще улесни местните участници при разработването на междусекторни стратегии, подпомагани чрез комбинация от средства и по-добре адаптирани към смесени територии (например селско-градски-крайбрежни). Към настоящия момент, с оглед на опростяването на стратегиите с финансиране от няколко фонда, трябва да бъде определен „водещ фонд“, от който да се покриват всички разходи за управление на национално равнище. За намаляването на бюрократичната тежест още по-ефикасно би било регламентирането на воденото от общностите местно развитие с ясен набор от правила за всички европейски структурни и инвестиционни фондове на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

3.11.

ЕИСК изразява надежда, че по-голямата съгласуваност и координация на финансирането от ЕС ще улесни местните участници при разработването на междусекторни стратегии, подпомагани чрез комбинация от средства и по-добре адаптирани към смесени територии (например селско-градски-крайбрежни). Към настоящия момент, с оглед на опростяването на стратегиите с финансиране от няколко фонда, трябва да бъде определен „водещ фонд“, от който да се покриват всички разходи за управление на национално равнище. За намаляването на бюрократичната тежест още по-ефикасно би било регламентирането на воденото от общностите местно развитие с ясен набор от правила за всички европейски структурни и инвестиционни фондове на равнището на ЕС.

| 3.12. | ЕИСК е убеден, че включването на всички видове приоритетни области по 4-те европейски структурни и инвестиционни фонда за изпълнението на стратегиите за местно развитие създава множество предимства за всички видове местни групи за действие (4). |
| --- | --- |

3.12.

ЕИСК е убеден, че включването на всички видове приоритетни области по 4-те европейски структурни и инвестиционни фонда за изпълнението на стратегиите за местно развитие създава множество предимства за всички видове местни групи за действие (4).

| 3.13. | Воденото от общностите местно развитие е интегриран в европейското измерение подход за развитие „отдолу нагоре“, който може да компенсира до известна степен антиевропейските тенденции в местните общности, като допринася за социалното приобщаване и устойчивото икономическо развитие в териториите, в които се прилага. |
| --- | --- |

3.13.

Воденото от общностите местно развитие е интегриран в европейското измерение подход за развитие „отдолу нагоре“, който може да компенсира до известна степен антиевропейските тенденции в местните общности, като допринася за социалното приобщаване и устойчивото икономическо развитие в териториите, в които се прилага.

4.   Основни потребности/трудности при осъществяването на воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда през периода 2014-2020 г.

| 4.1. | Слабото сближаване между различните фондове и слабото териториално сближаване, както и недостатъчното разбиране на ползите от воденото от общностите местно развитие сред отговарящите за вземането на решения, се доказаха като най-сериозните пречки на национално равнище. Между различните фондове и територии (градски, селски и крайбрежни) трудно може да се постигне реално положително взаимодействие поради „границите“, които все още съществуват между фондовете на национално равнище. Всеки фонд има различни правила и разпоредби, а между управляващите органи има слабо сътрудничество и в повечето държави, които прилагат воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда, липсва ясна координация. Единствено Швеция прилага воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда на територията на цялата страна и е предоставила всичките четири европейски структурни и инвестиционни фонда на разположение на всички видове (селски-градски-крайбрежни) местни групи за действие. |
| --- | --- |

4.1.

Слабото сближаване между различните фондове и слабото териториално сближаване, както и недостатъчното разбиране на ползите от воденото от общностите местно развитие сред отговарящите за вземането на решения, се доказаха като най-сериозните пречки на национално равнище. Между различните фондове и територии (градски, селски и крайбрежни) трудно може да се постигне реално положително взаимодействие поради „границите“, които все още съществуват между фондовете на национално равнище. Всеки фонд има различни правила и разпоредби, а между управляващите органи има слабо сътрудничество и в повечето държави, които прилагат воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда, липсва ясна координация. Единствено Швеция прилага воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда на територията на цялата страна и е предоставила всичките четири европейски структурни и инвестиционни фонда на разположение на всички видове (селски-градски-крайбрежни) местни групи за действие.

| 4.2. | Държавите членки не би трябвало да добавят допълнителни правила и изисквания, които подкопават опростяването. Опростяването трябва да бъде реално, в съответствие с правилата, предложени от Европейската комисия. Необходимо е обучение и ясно разбиране на тези модели. Според Европейската сметна палата грешките в проектите по програма LEADER не са повече от тези в другите проекти по различните мерки. |
| --- | --- |

4.2.

Държавите членки не би трябвало да добавят допълнителни правила и изисквания, които подкопават опростяването. Опростяването трябва да бъде реално, в съответствие с правилата, предложени от Европейската комисия. Необходимо е обучение и ясно разбиране на тези модели. Според Европейската сметна палата грешките в проектите по програма LEADER не са повече от тези в другите проекти по различните мерки.

| 4.3. | Държавите членки не трябва да използват воденото от общностите местно развитие като начин за предоставяне на разпределени средства в рамките на предварително определен набор от национални мерки. Воденото от общностите местно развитие трябва да бъде „широкообхватен“ инструмент за развитие с определени на местно равнище мерки. |
| --- | --- |

4.3.

Държавите членки не трябва да използват воденото от общностите местно развитие като начин за предоставяне на разпределени средства в рамките на предварително определен набор от национални мерки. Воденото от общностите местно развитие трябва да бъде „широкообхватен“ инструмент за развитие с определени на местно равнище мерки.

| 4.4. | Началото на програмния период закъсня значително. Не всички държави успяха да осигурят приемственост между програмните периоди и гладко изпълнение, което доведе до значителна несигурност и загуба на мотивация и съществуващи познания. В бъдеще това трябва да се избегне. |
| --- | --- |

4.4.

Началото на програмния период закъсня значително. Не всички държави успяха да осигурят приемственост между програмните периоди и гладко изпълнение, което доведе до значителна несигурност и загуба на мотивация и съществуващи познания. В бъдеще това трябва да се избегне.

| 4.5. | ЕИСК е наясно, че липсата на доверие между участниците във воденото от общностите местно развитие възпрепятства оползотворяването на потенциала на този метод. Това доверие трябва да се изгражда непрекъснато. Постоянните наказания в хода на прилагането вредят на доверието и на добрия диалог. Управляващите органи, в т.ч. разплащателните агенции, имат право да не налагат санкции и това право трябва да се използва по-често. |
| --- | --- |

4.5.

ЕИСК е наясно, че липсата на доверие между участниците във воденото от общностите местно развитие възпрепятства оползотворяването на потенциала на този метод. Това доверие трябва да се изгражда непрекъснато. Постоянните наказания в хода на прилагането вредят на доверието и на добрия диалог. Управляващите органи, в т.ч. разплащателните агенции, имат право да не налагат санкции и това право трябва да се използва по-често.

| 4.6. | Не е реализиран истинският потенциал за опростяване чрез разработването на ИТ решения. В процеса на разработване на ИТ инструментите не са били ангажирани всички участници във воденото от общностите местно развитие и това предизвиква трудности при използването на тези системи. При разработването на ИТ инструментите за изпълнението трябва да се разчита на практическите познания на местните групи за действие. ИТ платформите, разработени от управляващите органи, трябва да отговарят на потребностите на всички участници във воденото от общностите местно развитие. На местните групи за действие трябва да се предоставят гъвкави и отворени платформи, така че те да могат да изпълняват своите стратегии за местно развитие в съответствие със специфичните условия в своя район. Трябва да се избягва стандартизацията. |
| --- | --- |

4.6.

Не е реализиран истинският потенциал за опростяване чрез разработването на ИТ решения. В процеса на разработване на ИТ инструментите не са били ангажирани всички участници във воденото от общностите местно развитие и това предизвиква трудности при използването на тези системи. При разработването на ИТ инструментите за изпълнението трябва да се разчита на практическите познания на местните групи за действие. ИТ платформите, разработени от управляващите органи, трябва да отговарят на потребностите на всички участници във воденото от общностите местно развитие. На местните групи за действие трябва да се предоставят гъвкави и отворени платформи, така че те да могат да изпълняват своите стратегии за местно развитие в съответствие със специфичните условия в своя район. Трябва да се избягва стандартизацията.

| 4.7. | В много държави членки ЕИСК наблюдава несъответствия между очакванията, усилията и финансовите средства. Ако целта е да се постигнат реални резултати, трябва да се инвестират и достатъчно пари, за да бъдат реалистични нашите очаквания. За да се постигне въздействие, е необходим реализъм при разпределянето на достатъчно финансови средства за воденото от общностите местно развитие от всеки от европейските структурни и инвестиционни фондове. В ЕС има няколко много добри примера за това (например Саксония с 40 % от програмата за развитие на селските райони и Астурия със 17 %). |
| --- | --- |

4.7.

В много държави членки ЕИСК наблюдава несъответствия между очакванията, усилията и финансовите средства. Ако целта е да се постигнат реални резултати, трябва да се инвестират и достатъчно пари, за да бъдат реалистични нашите очаквания. За да се постигне въздействие, е необходим реализъм при разпределянето на достатъчно финансови средства за воденото от общностите местно развитие от всеки от европейските структурни и инвестиционни фондове. В ЕС има няколко много добри примера за това (например Саксония с 40 % от програмата за развитие на селските райони и Астурия със 17 %).

| 4.8. | Лошият диалог между всички участници във воденото от общностите местно развитие (управляващите органи, местните групи за действие, разплащателните агенции, мрежите във връзка с програмата LEADER — ELARD и национални мрежи на селските райони и във връзка с програмата LEADER) доведе до увеличаване на бюрокрацията и огромни закъснения при започването на програмния период и предоставянето на средства на кандидатите за проекти. Необходима е ефективна и прозрачна координация между различните органи и ведомства на национално равнище, както и тесен диалог с местните групи за действие. Прекият диалог между Европейската комисия и местните групи за действие също се нуждае от укрепване — ЕИСК би могъл да окаже съдействие по този въпрос. |
| --- | --- |

4.8.

Лошият диалог между всички участници във воденото от общностите местно развитие (управляващите органи, местните групи за действие, разплащателните агенции, мрежите във връзка с програмата LEADER — ELARD и национални мрежи на селските райони и във връзка с програмата LEADER) доведе до увеличаване на бюрокрацията и огромни закъснения при започването на програмния период и предоставянето на средства на кандидатите за проекти. Необходима е ефективна и прозрачна координация между различните органи и ведомства на национално равнище, както и тесен диалог с местните групи за действие. Прекият диалог между Европейската комисия и местните групи за действие също се нуждае от укрепване — ЕИСК би могъл да окаже съдействие по този въпрос.

| 4.9. | В повечето държави членки се наблюдава липса на изграждане на капацитет на органите и местните групи за действие, който да им помогне да осъществяват воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда. Трябва да има възможност за непрекъснато обучение и създаване на споделено разбиране за осъществяването на воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда, за да се укрепи капацитетът на участниците във ВОМР. Духът на колегиалност трябва да бъде засилен. Местните групи за действие и органите трябва да бъдат добре обучени и запознати с реалните условия на другата страна. Това може да бъде постигнато чрез участието на държавни служители, членове на местните групи за действие и заинтересовани страни в мисии за установяване на фактите, обучения, обмен на персонал и т.н. ЕИСК предлага финансирането на такава програма да стане чрез разширяване на програмата „Еразъм“. |
| --- | --- |

4.9.

В повечето държави членки се наблюдава липса на изграждане на капацитет на органите и местните групи за действие, който да им помогне да осъществяват воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда. Трябва да има възможност за непрекъснато обучение и създаване на споделено разбиране за осъществяването на воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда, за да се укрепи капацитетът на участниците във ВОМР. Духът на колегиалност трябва да бъде засилен. Местните групи за действие и органите трябва да бъдат добре обучени и запознати с реалните условия на другата страна. Това може да бъде постигнато чрез участието на държавни служители, членове на местните групи за действие и заинтересовани страни в мисии за установяване на фактите, обучения, обмен на персонал и т.н. ЕИСК предлага финансирането на такава програма да стане чрез разширяване на програмата „Еразъм“.

| 4.10. | ЕИСК е убеден, че на равнището на ЕС добавената стойност на подхода на воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда и възможните модели на изпълнение не са добре обяснени. Липсва ясна визия за начина, по който държавите членки би трябвало да осъществяват на практика воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда. На държавите членки трябва да се дадат прости модели, структури и най-добри практики. |
| --- | --- |

4.10.

ЕИСК е убеден, че на равнището на ЕС добавената стойност на подхода на воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда и възможните модели на изпълнение не са добре обяснени. Липсва ясна визия за начина, по който държавите членки би трябвало да осъществяват на практика воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда. На държавите членки трябва да се дадат прости модели, структури и най-добри практики.

| 4.11. | Реалният потенциал на местните групи за действие като посредници за техните територии не се използва в достатъчна степен. Трябва да се създадат условия, така че местните групи за действие да могат да се съсредоточат върху своята роля за мобилизиране на района и подпомагане на представянето и изпълнението на най-добрите идеи. Според проучванията за улесняване на интегрираното местно развитие е необходима подкрепата на местните групи за действие в качеството им на посредници. Местните групи за действие могат да работят в различни сектори и да обединяват различни заинтересовани страни. Задачата на местните групи за действие не е единствено да бъдат източник на финансиране и да действат като допълнителен административен слой, а да действат като истинска организация за развитие, която инициира проекти за сътрудничество и създава възможности за обучение и изграждане на мрежи с подходяща подкрепа по отношение на финансирането и организацията. |
| --- | --- |

4.11.

Реалният потенциал на местните групи за действие като посредници за техните територии не се използва в достатъчна степен. Трябва да се създадат условия, така че местните групи за действие да могат да се съсредоточат върху своята роля за мобилизиране на района и подпомагане на представянето и изпълнението на най-добрите идеи. Според проучванията за улесняване на интегрираното местно развитие е необходима подкрепата на местните групи за действие в качеството им на посредници. Местните групи за действие могат да работят в различни сектори и да обединяват различни заинтересовани страни. Задачата на местните групи за действие не е единствено да бъдат източник на финансиране и да действат като допълнителен административен слой, а да действат като истинска организация за развитие, която инициира проекти за сътрудничество и създава възможности за обучение и изграждане на мрежи с подходяща подкрепа по отношение на финансирането и организацията.

| 4.12. | Често липсват ясни и прости модели за оценка и наблюдение на стратегиите за местно развитие. Оценката трябва да бъде част от процеса на обучение на общността и затова е много важно местните групи за действие постоянно да събират информация и да оценяват изпълнението на своите стратегии. Трябва да бъдат въведени съвременни ИТ решения за събиране и анализ на данни в съчетание с основани на участието процеси и качествен анализ в съответствие с принципите на воденото от общностите местно развитие. На равнището на ЕС трябва да се инвестира в инструменти за съгласувано наблюдение и оценка на воденото от общностите местно развитие. В Швеция се използва с добър резултат методологията на разказване на истории. |
| --- | --- |

4.12.

Често липсват ясни и прости модели за оценка и наблюдение на стратегиите за местно развитие. Оценката трябва да бъде част от процеса на обучение на общността и затова е много важно местните групи за действие постоянно да събират информация и да оценяват изпълнението на своите стратегии. Трябва да бъдат въведени съвременни ИТ решения за събиране и анализ на данни в съчетание с основани на участието процеси и качествен анализ в съответствие с принципите на воденото от общностите местно развитие. На равнището на ЕС трябва да се инвестира в инструменти за съгласувано наблюдение и оценка на воденото от общностите местно развитие. В Швеция се използва с добър резултат методологията на разказване на истории.

| 4.13. | В някои държави членки, където не е имало никакъв диалог между участниците в LEADER/воденото от общностите местно развитие и местните групи за действие не са имали възможност да участват в обсъжданията като равностойни партньори, е установена злоупотреба с правомощия от страна на управляващите органи. Освен това ЕИСК предупреждава за риска от доминиращо положение на местните общини и изпълнение на техните политически програми с ресурсите за воденото от общностите местно развитие. Трябва да се гарантира независимостта на местните групи за действие по отношение на тяхната работа и процеси на вземане на решения без официален или неофициален натиск от страна на общините. |
| --- | --- |

4.13.

В някои държави членки, където не е имало никакъв диалог между участниците в LEADER/воденото от общностите местно развитие и местните групи за действие не са имали възможност да участват в обсъжданията като равностойни партньори, е установена злоупотреба с правомощия от страна на управляващите органи. Освен това ЕИСК предупреждава за риска от доминиращо положение на местните общини и изпълнение на техните политически програми с ресурсите за воденото от общностите местно развитие. Трябва да се гарантира независимостта на местните групи за действие по отношение на тяхната работа и процеси на вземане на решения без официален или неофициален натиск от страна на общините.

5.   Предложения на ЕИСК за програмния период 2021-2027 г. на равнището на ЕС и на национално, регионално и местно равнище

На европейско равнище:

| 5.1. | Установяване на ясна визия на равнището на ЕС за задължителното осъществяване на воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда за предоставяне на опростени модели и насоки възможно най-скоро и въвеждане на най-добри практики относно начините за осъществяване на воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда в държавите членки възможно най-скоро (2018 г.). |
| --- | --- |

5.1.

Установяване на ясна визия на равнището на ЕС за задължителното осъществяване на воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда за предоставяне на опростени модели и насоки възможно най-скоро и въвеждане на най-добри практики относно начините за осъществяване на воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда в държавите членки възможно най-скоро (2018 г.).

| 5.2. | Нестандартно мислене чрез проучване и задълбочен анализ на възможностите за създаване на финансов резерв за воденото от общностите местно развитие на равнището на ЕС. Независимо от това Европейската комисия ще трябва да гарантира, че всички държави членки разполагат с национален фонд за воденото от общностите местно развитие. |
| --- | --- |

5.2.

Нестандартно мислене чрез проучване и задълбочен анализ на възможностите за създаване на финансов резерв за воденото от общностите местно развитие на равнището на ЕС. Независимо от това Европейската комисия ще трябва да гарантира, че всички държави членки разполагат с национален фонд за воденото от общностите местно развитие.

| 5.3. | Определяне на хармонизирана рамка за всички европейски структурни и инвестиционни фондове и създаване на опростени правила за прилагането на Фонда за воденото от общностите местно развитие на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

5.3.

Определяне на хармонизирана рамка за всички европейски структурни и инвестиционни фондове и създаване на опростени правила за прилагането на Фонда за воденото от общностите местно развитие на равнището на ЕС.

| 5.4. | Изискване на разработването на специален източник на финансиране за воденото от общностите местно развитие (Фонд за воденото от общностите местно развитие) с вноски и от четирите европейски структурни и инвестиционни фонда съобразно всички приоритетни области на различните фондове за селските, градските и крайбрежните територии на национално равнище (вижте предложения по-долу модел). |
| --- | --- |

5.4.

Изискване на разработването на специален източник на финансиране за воденото от общностите местно развитие (Фонд за воденото от общностите местно развитие) с вноски и от четирите европейски структурни и инвестиционни фонда съобразно всички приоритетни области на различните фондове за селските, градските и крайбрежните територии на национално равнище (вижте предложения по-долу модел).

| 5.5. | Изискване от държавите членки да предоставят най-малко 15 % от бюджета на всеки от европейските структурни и инвестиционни фондове за Фонда за воденото от общностите местно развитие и достатъчни национални ресурси. |
| --- | --- |

5.5.

Изискване от държавите членки да предоставят най-малко 15 % от бюджета на всеки от европейските структурни и инвестиционни фондове за Фонда за воденото от общностите местно развитие и достатъчни национални ресурси.

| 5.6. | Укрепване на диалога между всички участници във воденото от общностите местно развитие на всички равнища (европейско, национално, регионално и местно). |
| --- | --- |

5.6.

Укрепване на диалога между всички участници във воденото от общностите местно развитие на всички равнища (европейско, национално, регионално и местно).

| 5.7. | По-запомнящо се и приемливо наименование — например за този инструмент добро наименование би било LEADER предвид успешното му минало. |
| --- | --- |

5.7.

По-запомнящо се и приемливо наименование — например за този инструмент добро наименование би било LEADER предвид успешното му минало.

| 5.8. | Обмен на най-добри практики при употребата на новия механизъм за воденото от общностите местно развитие в градските райони чрез съхранението им на едно място, за да не се налага да бъдат търсени в отделните генерални дирекции (например: www.clld-u.eu). |
| --- | --- |

5.8.

Обмен на най-добри практики при употребата на новия механизъм за воденото от общностите местно развитие в градските райони чрез съхранението им на едно място, за да не се налага да бъдат търсени в отделните генерални дирекции (например: www.clld-u.eu).

На национално или (в децентрализирани администрации) регионално равнище:

| 5.9. | Гарантиране на използването на подхода на воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда за всички видове територии (селски, градски и крайбрежни) и използване на предимствата на интегрираното местно развитие. |
| --- | --- |

5.9.

Гарантиране на използването на подхода на воденото от общностите местно развитие с финансиране от няколко фонда за всички видове територии (селски, градски и крайбрежни) и използване на предимствата на интегрираното местно развитие.

| 5.10. | Предоставяне на най-малко 15 % от бюджета на всеки европейски структурен и инвестиционен фонд за националния фонд за воденото от общностите местно развитие и добавяне на достатъчни национални ресурси, за да се гарантира изпълнението на действителния потенциал на този метод. |
| --- | --- |

5.10.

Предоставяне на най-малко 15 % от бюджета на всеки европейски структурен и инвестиционен фонд за националния фонд за воденото от общностите местно развитие и добавяне на достатъчни национални ресурси, за да се гарантира изпълнението на действителния потенциал на този метод.

| 5.11. | Създаване на оперативна програма за воденото от общностите местно развитие, чрез която този фонд да се използва в подкрепа на интегрираното местно развитие в селските, градски и крайбрежните територии. Във всяка държава членка Фондът за воденото от общностите местно развитие трябва да бъде предназначен за целите, определени от стратегиите за местно развитие, без да се прави разграничаване между отделните европейски структурни и инвестиционни фондове. Фондът за воденото от общностите местно развитие трябва да се използва на децентрализиран принцип чрез местните групи за действие, така че стратегиите да отговарят на местните потребности и предизвикателства. |
| --- | --- |

5.11.

Създаване на оперативна програма за воденото от общностите местно развитие, чрез която този фонд да се използва в подкрепа на интегрираното местно развитие в селските, градски и крайбрежните територии. Във всяка държава членка Фондът за воденото от общностите местно развитие трябва да бъде предназначен за целите, определени от стратегиите за местно развитие, без да се прави разграничаване между отделните европейски структурни и инвестиционни фондове. Фондът за воденото от общностите местно развитие трябва да се използва на децентрализиран принцип чрез местните групи за действие, така че стратегиите да отговарят на местните потребности и предизвикателства.

| 5.12. | Създаване на един управителен орган за осъществяването на воденото от общностите местно развитие на национално равнище. |
| --- | --- |

5.12.

Създаване на един управителен орган за осъществяването на воденото от общностите местно развитие на национално равнище.

| 5.13. | Избягване на празнини между програмните периоди и гарантиране на гладко начало на програмния период 2021—2027 г. |
| --- | --- |

5.13.

Избягване на празнини между програмните периоди и гарантиране на гладко начало на програмния период 2021—2027 г.

| 5.14. | Осигуряване на възможност за тесен диалог между всички участници във воденото от общностите местно развитие на национално равнище, както и с местните групи за действие, с цел разработване на оперативна програма за воденото от общностите местно развитие на национално равнище. |
| --- | --- |

5.14.

Осигуряване на възможност за тесен диалог между всички участници във воденото от общностите местно развитие на национално равнище, както и с местните групи за действие, с цел разработване на оперативна програма за воденото от общностите местно развитие на национално равнище.

| 5.15. | Осигуряване на възможност за непрекъснато изграждане на капацитет на органите и местните групи за действие. |
| --- | --- |

5.15.

Осигуряване на възможност за непрекъснато изграждане на капацитет на органите и местните групи за действие.

| 5.16. | Използване на възможностите за разработване на цялостни ИТ решения с цел улесняване на процеса на осъществяване на воденото от общностите местно развитие. Всички участници във воденото от общностите местно развитие трябва да бъдат ангажирани в процеса на разработване на ИТ инструментите и всички участници трябва да се възползват от разработените ИТ решения. |
| --- | --- |

5.16.

Използване на възможностите за разработване на цялостни ИТ решения с цел улесняване на процеса на осъществяване на воденото от общностите местно развитие. Всички участници във воденото от общностите местно развитие трябва да бъдат ангажирани в процеса на разработване на ИТ инструментите и всички участници трябва да се възползват от разработените ИТ решения.

| 5.17. | Продължаване на сътрудничеството по инструмента за интегрирани териториални инвестиции, който се използва за по-големи територии и макропроекти. |
| --- | --- |

5.17.

Продължаване на сътрудничеството по инструмента за интегрирани териториални инвестиции, който се използва за по-големи територии и макропроекти.

| 5.18. | Подготвяне на кампания за въвеждане на воденото от общностите местно развитие като инструмент за полезни взаимодействия — с оглед на постигането на ефективност, партньорство, субсидиарност и финансова подкрепа. |
| --- | --- |

5.18.

Подготвяне на кампания за въвеждане на воденото от общностите местно развитие като инструмент за полезни взаимодействия — с оглед на постигането на ефективност, партньорство, субсидиарност и финансова подкрепа.

На регионално и местно равнище:

| 5.19. | Осигуряване на реална добавена стойност на интегрираното местно развитие и целесъобразност на разходите. Извличане на ползите от териториалното сближаване, което създава полезни взаимодействия и спомага за използването на нови ресурси и възможности. |
| --- | --- |

5.19.

Осигуряване на реална добавена стойност на интегрираното местно развитие и целесъобразност на разходите. Извличане на ползите от териториалното сближаване, което създава полезни взаимодействия и спомага за използването на нови ресурси и възможности.

| 5.20. | При необходимост и с оглед на подобряването на сближаването между териториите да се обмисли включването на всички видове територии (селски, градски и крайбрежни) в една местна група за действие или изграждането на стабилни връзки между стратегиите за местно развитие в различните видове територии. В същото време трябва да се внимава местните групи за действие да не станат прекалено големи и да изгубят връзките си на местно равнище. |
| --- | --- |

5.20.

При необходимост и с оглед на подобряването на сближаването между териториите да се обмисли включването на всички видове територии (селски, градски и крайбрежни) в една местна група за действие или изграждането на стабилни връзки между стратегиите за местно развитие в различните видове територии. В същото време трябва да се внимава местните групи за действие да не станат прекалено големи и да изгубят връзките си на местно равнище.

| 5.21. | Поддържане на пригодеността и съгласуваността на основаните на участието стратегии за местно развитие към променящите се условия на живот и труд, включително всички свързани аспекти (социално сближаване, намаляване на бедността, миграция, регионални клъстери, екологосъобразна икономика, изменение на климата, интелигентни решения, технологии и др.), и извличане на ползите от революцията в новите технологии и ИТ. |
| --- | --- |

5.21.

Поддържане на пригодеността и съгласуваността на основаните на участието стратегии за местно развитие към променящите се условия на живот и труд, включително всички свързани аспекти (социално сближаване, намаляване на бедността, миграция, регионални клъстери, екологосъобразна икономика, изменение на климата, интелигентни решения, технологии и др.), и извличане на ползите от революцията в новите технологии и ИТ.

| 5.22. | Активно посредничество и работа на местните групи за действие с различните сектори чрез ангажиране на всички заинтересовани страни от техния район. Отделяне на специално внимание на разработването и изпълнението на основаните на участието процеси. |
| --- | --- |

5.22.

Активно посредничество и работа на местните групи за действие с различните сектори чрез ангажиране на всички заинтересовани страни от техния район. Отделяне на специално внимание на разработването и изпълнението на основаните на участието процеси.

| 5.23. | Активно участие в междутериториалното и транснационалното сътрудничество. |
| --- | --- |

5.23.

Активно участие в междутериториалното и транснационалното сътрудничество.

| 5.24. | Осигуряване на възможност за непрекъснато обучение, изграждане на мрежи и сътрудничество на местните участници и персонала на местите групи за действие. |
| --- | --- |

5.24.

Осигуряване на възможност за непрекъснато обучение, изграждане на мрежи и сътрудничество на местните участници и персонала на местите групи за действие.

| 5.25. | Организиране на непрекъснато оценяване на изпълнението на стратегиите за местно развитие и намиране на начини за ангажиране на общностите в този процес на оценка. |
| --- | --- |

5.25.

Организиране на непрекъснато оценяване на изпълнението на стратегиите за местно развитие и намиране на начини за ангажиране на общностите в този процес на оценка.

Image

Брюксел, 7 декември 2017 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS,

---

(1)  В съответствие с приоритет 10: Съюз на демократична промяна.

1

(2)  Становище на КР COTER VI/031 — „Интегрираните териториални инвестиции — предизвикателство за политиката на сближаване на ЕС след 2020 г.“, докладчик Petr Osvald (все още не е публикувано в ОВ).

2

„Интегрираните териториални инвестиции — предизвикателство за политиката на сближаване на ЕС след 2020 г.“,

(3)  Становища на ЕИСК относно „От Декларацията от Корк 2.0 към конкретни действия“
  ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 37, „Селата и малките градове“ (прието на 18.10.2017 г., все още не е публикувано в ОВ) и информационен доклад относно „Последваща оценка на програмите за развитие на селските райони за периода 2007—2013 г.“, приет на 18.10.2017 г.

3

„От Декларацията от Корк 2.0 към конкретни действия“

„Селата и малките градове“

„Последваща оценка на програмите за развитие на селските райони за периода 2007—2013 г.“

(4)  От резултатите от европейския семинар „Извличане на ползи от опита на воденото от общностите местно развитие — изграждане на устойчиви местни общности“, Унгария, 8—10 ноември 2017 г., организиран от Европейската комисия (с подкрепата на ГД „Регионална и селищна политика“, ГД „Трудова заетост, социални въпроси и приобщаване“, ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ и ГД „Морско дело и рибарство“).

4

---

III Подготвителни актове

ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ

530-а пленарна сесия на ЕИСК, 6 и 7 декември 2017 г.

| 11.4.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 129/44 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 129/44

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите инициатива за подпомагане на равновесието между професионалния и личния живот на родителите и лицата, полагащи грижи“

[COM(2017) 252 final]

и относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно равновесието между професионалния и личния живот на родителите и лицата, полагащи грижи, и за отмяна на Директива 2010/18/ЕС на Съвета“

[COM(2017) 253 final – 2017/0085 (COD)]

(2018/C 129/07)

| Докладчик: | Erika KOLLER |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Vladimíra DRBALOVÁ |

Докладчик:

Erika KOLLER

Съдокладчик:

Vladimíra DRBALOVÁ

| Консултация | Сезиране от Комисията: 17.11.2017 г.
  Сезиране от Съвета на Европейския съюз: 10.5.2017 г.
  Сезиране от Парламента: 15.5.2017 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 153, параграф 1, буква и) и член 153, параграф 2, буква б) от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Решение на Пленарната асамблея | 8.12.2015 г. |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 8.11.2017 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 6.12.2017 г. |
| Пленарна сесия No | 530 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 182/11/4 |

Консултация

Сезиране от Комисията: 17.11.2017 г.

Сезиране от Съвета на Европейския съюз: 10.5.2017 г.

Сезиране от Парламента: 15.5.2017 г.

Правно основание

Член 153, параграф 1, буква и) и член 153, параграф 2, буква б) от Договора за функционирането на Европейския съюз

Решение на Пленарната асамблея

8.12.2015 г.

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

8.11.2017 г.

Приемане на пленарна сесия

6.12.2017 г.

Пленарна сесия No

530

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

182/11/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства инициативата на Европейската комисия за увеличаване на участието на пазара на труда на родителите с деца, особено на жените, като им се помогне да постигнат по-добро равновесие между професионалния и личния живот, с което да имат възможност да развият в пълна степен уменията си. |
| --- | --- |

1.1.

ЕИСК приветства инициативата на Европейската комисия за увеличаване на участието на пазара на труда на родителите с деца, особено на жените, като им се помогне да постигнат по-добро равновесие между професионалния и личния живот, с което да имат възможност да развият в пълна степен уменията си.

| 1.2. | В допълнение ЕИСК счита, че предложенията в пакета следва да бъдат анализирани допълнително, като се вземе предвид действителното положение във всяка държава членка, както и разходите и организационните усилия на предприятията и най-вече на МСП. Освен това следва да бъдат взети и следните мерки: борба със стереотипите, разпространение на добри практики и изготвяне на национални планове за действие във връзка с равновесието между професионалния и личния живот. |
| --- | --- |

1.2.

В допълнение ЕИСК счита, че предложенията в пакета следва да бъдат анализирани допълнително, като се вземе предвид действителното положение във всяка държава членка, както и разходите и организационните усилия на предприятията и най-вече на МСП. Освен това следва да бъдат взети и следните мерки: борба със стереотипите, разпространение на добри практики и изготвяне на национални планове за действие във връзка с равновесието между професионалния и личния живот.

| 1.3. | Политиките за равновесие между професионалния и личния живот в днешно време трябва да предоставят на семействата подходящ избор, като в същото време отчитат потребностите на предприятията. ЕИСК насърчава социалните партньори в цяла Европа да разгледат допълнителни практически решения за насърчаване на равновесието между професионалния и личния живот, които са съобразени с особеностите на техните работни места (1). |
| --- | --- |

1.3.

Политиките за равновесие между професионалния и личния живот в днешно време трябва да предоставят на семействата подходящ избор, като в същото време отчитат потребностите на предприятията. ЕИСК насърчава социалните партньори в цяла Европа да разгледат допълнителни практически решения за насърчаване на равновесието между професионалния и личния живот, които са съобразени с особеностите на техните работни места (1).

| 1.4. | Въпреки че ЕИСК признава, че прилагането на предложенията ще доведе до разходи за държавите членки и за предприятията, Комитетът е убеден, че дългосрочните ползи ще надхвърлят краткосрочното увеличение на разходите. ЕИСК счита, че трябва да се проучат допълнително мерки за оказване на подкрепа на малките и средните предприятия. |
| --- | --- |

1.4.

Въпреки че ЕИСК признава, че прилагането на предложенията ще доведе до разходи за държавите членки и за предприятията, Комитетът е убеден, че дългосрочните ползи ще надхвърлят краткосрочното увеличение на разходите. ЕИСК счита, че трябва да се проучат допълнително мерки за оказване на подкрепа на малките и средните предприятия.

| 1.5. | ЕИСК счита, че е важно мъжете и жените да имат индивидуални права на отпуск. Все пак Комитетът признава, че е възможно предприятията и особено МСП да изпитат трудности от организационно естество във връзка с увеличаването на обхвата на правата. Всеки проблем, който може да възникне във връзка с прилагането на тази разпоредба, следва да се разрешава в съответствие с националното законодателство, колективните трудови договори и/или установената практика. |
| --- | --- |

1.5.

ЕИСК счита, че е важно мъжете и жените да имат индивидуални права на отпуск. Все пак Комитетът признава, че е възможно предприятията и особено МСП да изпитат трудности от организационно естество във връзка с увеличаването на обхвата на правата. Всеки проблем, който може да възникне във връзка с прилагането на тази разпоредба, следва да се разрешава в съответствие с националното законодателство, колективните трудови договори и/или установената практика.

| 1.6. | Становището на ЕИСК е, че пакетът за равновесие между професионалния и личния живот е стъпка в правилната посока, но в бъдеще той следва да бъде подобрен въз основа на подходящи оценки на въздействието. |
| --- | --- |

1.6.

Становището на ЕИСК е, че пакетът за равновесие между професионалния и личния живот е стъпка в правилната посока, но в бъдеще той следва да бъде подобрен въз основа на подходящи оценки на въздействието.

| 1.7. | ЕИСК подчертава необходимостта от повече инвестиции в качествени и достъпни (включително във финансово отношение) услуги за полагане на грижи и детски заведения за всяко семейство и призовава Комисията да използва специфичните за всяка държава препоръки в рамките на европейския семестър, както и фондовете за регионално развитие, с цел да насърчава държавите членки да полагат допълнителни усилия. |
| --- | --- |

1.7.

ЕИСК подчертава необходимостта от повече инвестиции в качествени и достъпни (включително във финансово отношение) услуги за полагане на грижи и детски заведения за всяко семейство и призовава Комисията да използва специфичните за всяка държава препоръки в рамките на европейския семестър, както и фондовете за регионално развитие, с цел да насърчава държавите членки да полагат допълнителни усилия.

| 1.8. | Въпреки че предложението за директива засяга до известна степен данъчните системи, ЕИСК изразява съжаление, че то не е достатъчно амбициозно. Решението на хората дали да навлязат на пазара на труда може да бъде повлияно от начина, по който са устроени данъчните системи. Следва да се обмислят данъчни облекчения, които помагат на работещите родители да продължат да работят. |
| --- | --- |

1.8.

Въпреки че предложението за директива засяга до известна степен данъчните системи, ЕИСК изразява съжаление, че то не е достатъчно амбициозно. Решението на хората дали да навлязат на пазара на труда може да бъде повлияно от начина, по който са устроени данъчните системи. Следва да се обмислят данъчни облекчения, които помагат на работещите родители да продължат да работят.

2.   Въведение

| 2.1. | Равенството между жените и мъжете е основна ценност и принцип на Европейския съюз (2). През изминалите шестдесет години ЕС постигна значителен напредък с помощта на поредица от директиви за равенство и борба с дискриминацията, политически програми и инструменти за финансиране с оглед на насърчаването на равенството между половете в Европейския съюз (3). Правната рамка на ЕС за видовете отпуск по семейни причини и гъвкавите схеми на работа е създадена през 90-те години на миналия век и непрекъснато се актуализира, като последната Директива за родителския отпуск е приета през 2010 г. (4) Извън законодателната рамка от значение са също и препоръките, издадени в контекста на европейския семестър (5), финансирането от ЕС и насоките в областта на политиките (6). |
| --- | --- |

2.1.

Равенството между жените и мъжете е основна ценност и принцип на Европейския съюз (2). През изминалите шестдесет години ЕС постигна значителен напредък с помощта на поредица от директиви за равенство и борба с дискриминацията, политически програми и инструменти за финансиране с оглед на насърчаването на равенството между половете в Европейския съюз (3). Правната рамка на ЕС за видовете отпуск по семейни причини и гъвкавите схеми на работа е създадена през 90-те години на миналия век и непрекъснато се актуализира, като последната Директива за родителския отпуск е приета през 2010 г. (4) Извън законодателната рамка от значение са също и препоръките, издадени в контекста на европейския семестър (5), финансирането от ЕС и насоките в областта на политиките (6).

| 2.2. | Постигнатият през изминалите десетилетия напредък обаче е в почти пълен застой (7), както се вижда от трайната разлика от 16,3 % в заплащането на жените и мъжете и неравностойната роля и участие на жените на пазара на труда, където 31 % от жените работят на непълно работно време в сравнение с 8,2 % от мъжете, докато общият дял на жените, които участват на пазара на труда, изостава с повече от 12 процентни пункта от този на мъжете (8). В същото време в проучванията се вижда, че разликата в пенсиите на мъжете и жените е 40 %. Всичко това показва необходимостта от допълнителни действия с цел гарантирането на равенството между жените и мъжете във всички области на живота, като се обърне специално внимание на феминизирането на бедността. |
| --- | --- |

2.2.

Постигнатият през изминалите десетилетия напредък обаче е в почти пълен застой (7), както се вижда от трайната разлика от 16,3 % в заплащането на жените и мъжете и неравностойната роля и участие на жените на пазара на труда, където 31 % от жените работят на непълно работно време в сравнение с 8,2 % от мъжете, докато общият дял на жените, които участват на пазара на труда, изостава с повече от 12 процентни пункта от този на мъжете (8). В същото време в проучванията се вижда, че разликата в пенсиите на мъжете и жените е 40 %. Всичко това показва необходимостта от допълнителни действия с цел гарантирането на равенството между жените и мъжете във всички области на живота, като се обърне специално внимание на феминизирането на бедността.

| 2.3. | Неравностойното участие на жените на пазара на труда е тясно свързано с неравностойното разпределение на отговорностите за полагане на грижи. За тази разлика също допринася и липсата на подходящи, достъпни (включително във финансово отношение) и качествени услуги за полагане на грижи, които варират от грижи за деца до грижи в местните общности за по-възрастни членове на семейството и за хора с увреждания (9). |
| --- | --- |

2.3.

Неравностойното участие на жените на пазара на труда е тясно свързано с неравностойното разпределение на отговорностите за полагане на грижи. За тази разлика също допринася и липсата на подходящи, достъпни (включително във финансово отношение) и качествени услуги за полагане на грижи, които варират от грижи за деца до грижи в местните общности за по-възрастни членове на семейството и за хора с увреждания (9).

| 2.4. | Пречките и бариерите пред равновесието между професионалния и личния живот не само са установени като фактори, които пречат на жените да участват пълноценно на пазара на труда, но освен това оказват въздействие върху демографските тенденции, икономиката и ролята на мъжете на равна нога по отношение на полагането на грижи. Що се отнася до икономическото въздействие, според неотдавнашно проучване на Eurofound (10) икономическата загуба в резултат на разликата в заетостта между половете е оценена в размер на 370 милиарда евро годишно. В някои държави членки повече от 25 % от жените са икономически неактивни поради отговорности за полагане на грижи. Въпреки че в днешно време по икономически причини оставането вкъщи рядко е въпрос на избор, все още в обществото съществуват очаквания въз основа на стереотипните възгледи, че жените са основните лица, полагащи грижи, а мъжете изкарват прехраната за семейството. Фактите сочат, че майките, които остават вкъщи през целия си активен живот или за част от него, ще бъдат по-малко независими икономически, ще имат по-малко възможности за професионална кариера и е по-вероятно да изпаднат в бедност в напреднала възраст. Политиките за равновесие между професионалния и личния живот представляват инструменти, които ще позволят на жените и мъжете да вземат решения при равноправни условия. ЕИСК подчертава, че разпоредбите относно времето за почивка на работниците и равновесието между професионалния и личния живот при необходимост следва да вземат предвид един общ почивен ден седмично, признат от традицията и обичаите на държавата или региона, както и да зачитат съответните (секторни) колективни трудови договори и установени практики на местно и фирмено равнище. |
| --- | --- |

2.4.

Пречките и бариерите пред равновесието между професионалния и личния живот не само са установени като фактори, които пречат на жените да участват пълноценно на пазара на труда, но освен това оказват въздействие върху демографските тенденции, икономиката и ролята на мъжете на равна нога по отношение на полагането на грижи. Що се отнася до икономическото въздействие, според неотдавнашно проучване на Eurofound (10) икономическата загуба в резултат на разликата в заетостта между половете е оценена в размер на 370 милиарда евро годишно. В някои държави членки повече от 25 % от жените са икономически неактивни поради отговорности за полагане на грижи. Въпреки че в днешно време по икономически причини оставането вкъщи рядко е въпрос на избор, все още в обществото съществуват очаквания въз основа на стереотипните възгледи, че жените са основните лица, полагащи грижи, а мъжете изкарват прехраната за семейството. Фактите сочат, че майките, които остават вкъщи през целия си активен живот или за част от него, ще бъдат по-малко независими икономически, ще имат по-малко възможности за професионална кариера и е по-вероятно да изпаднат в бедност в напреднала възраст. Политиките за равновесие между професионалния и личния живот представляват инструменти, които ще позволят на жените и мъжете да вземат решения при равноправни условия. ЕИСК подчертава, че разпоредбите относно времето за почивка на работниците и равновесието между професионалния и личния живот при необходимост следва да вземат предвид един общ почивен ден седмично, признат от традицията и обичаите на държавата или региона, както и да зачитат съответните (секторни) колективни трудови договори и установени практики на местно и фирмено равнище.

| 2.5. | През август 2015 г. Европейската комисия обяви в пътна карта своята инициатива „Ново начало за справяне с предизвикателството, свързано с равновесието между професионалния и личния живот, пред което са изправени работещите семейства“
   (11). През ноември 2015 г. съгласно член 154, параграф 2 от ДФЕС Комисията започна двуетапна консултация (12) с европейските социални партньори, за да получи техните възгледи относно инициативата. Социалните партньори не започнаха преговори. Докато европейските работодатели считат настоящата правна рамка на ЕС за достатъчна, европейските синдикални организации настояват за по-строга законодателна рамка. Комисията започна и обществена консултация, чрез която се установи, че 60 % от анкетираните желаят законодателна рамка на ЕС относно равновесието между професионалния и личния живот. На 26 април 2017 г. Комисията приема предложение за европейски стълб на социалните права, което включва предложение за директива в подкрепа на равновесието между професионалния и личния живот на родителите и лицата, полагащи грижи, както и редица незаконодателни предложения. |
| --- | --- |

2.5.

През август 2015 г. Европейската комисия обяви в пътна карта своята инициатива „Ново начало за справяне с предизвикателството, свързано с равновесието между професионалния и личния живот, пред което са изправени работещите семейства“
   (11). През ноември 2015 г. съгласно член 154, параграф 2 от ДФЕС Комисията започна двуетапна консултация (12) с европейските социални партньори, за да получи техните възгледи относно инициативата. Социалните партньори не започнаха преговори. Докато европейските работодатели считат настоящата правна рамка на ЕС за достатъчна, европейските синдикални организации настояват за по-строга законодателна рамка. Комисията започна и обществена консултация, чрез която се установи, че 60 % от анкетираните желаят законодателна рамка на ЕС относно равновесието между професионалния и личния живот. На 26 април 2017 г. Комисията приема предложение за европейски стълб на социалните права, което включва предложение за директива в подкрепа на равновесието между професионалния и личния живот на родителите и лицата, полагащи грижи, както и редица незаконодателни предложения.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК изразява съгласие с необходимостта от активни политики, които целят насърчаването на споделена отговорност между мъжете и жените за грижите за децата. В проучванията е установено, че споделянето на отговорностите за полагане на грижи с мъжете е от полза както за семействата, така и за европейската икономика и конкурентоспособност. По-голямото участие на жените на пазара на труда също ще подобри достъпа на предприятията до квалифицирана работна сила и таланти, което ще допринесе за реализиране на пълния потенциал на жените в момент, когато работната сила на ЕС намалява, населението застарява, а демографската крива остава сериозно предизвикателство за публичните финанси. Политиките трябва да акцентират и върху създаването на стимули за работодателите, за да увеличат предлагането на работна ръка, предоставянето на подкрепа за отглеждането на деца и различните видове отпуск и гъвкавите схеми на работа. |
| --- | --- |

3.1.

ЕИСК изразява съгласие с необходимостта от активни политики, които целят насърчаването на споделена отговорност между мъжете и жените за грижите за децата. В проучванията е установено, че споделянето на отговорностите за полагане на грижи с мъжете е от полза както за семействата, така и за европейската икономика и конкурентоспособност. По-голямото участие на жените на пазара на труда също ще подобри достъпа на предприятията до квалифицирана работна сила и таланти, което ще допринесе за реализиране на пълния потенциал на жените в момент, когато работната сила на ЕС намалява, населението застарява, а демографската крива остава сериозно предизвикателство за публичните финанси. Политиките трябва да акцентират и върху създаването на стимули за работодателите, за да увеличат предлагането на работна ръка, предоставянето на подкрепа за отглеждането на деца и различните видове отпуск и гъвкавите схеми на работа.

| 3.2. | ЕИСК желае да изведе на преден план основната роля, която Комисията и държавите членки (посредством консултации със социалните партньори и по-широкото гражданско общество) трябва да изпълняват за преодоляване на стереотипите (включително с помощта на образованието и кампаниите за повишаване на осведомеността), намаляване на сегрегацията на пазара на труда и предоставяне на възможности за придобиване на актуализирани и подобрени умения, които да отговарят на бъдещите потребности на пазара на труда. |
| --- | --- |

3.2.

ЕИСК желае да изведе на преден план основната роля, която Комисията и държавите членки (посредством консултации със социалните партньори и по-широкото гражданско общество) трябва да изпълняват за преодоляване на стереотипите (включително с помощта на образованието и кампаниите за повишаване на осведомеността), намаляване на сегрегацията на пазара на труда и предоставяне на възможности за придобиване на актуализирани и подобрени умения, които да отговарят на бъдещите потребности на пазара на труда.

| 3.3. | ЕИСК приветства пакета от мерки на Комисията за постигане на равновесие между професионалния и личния живот, тъй като в него се предлага по-равностойно споделяне на задачите като начин за отстраняване на по-значителните структурни пречки пред осигуряването на заетост за жените. |
| --- | --- |

3.3.

ЕИСК приветства пакета от мерки на Комисията за постигане на равновесие между професионалния и личния живот, тъй като в него се предлага по-равностойно споделяне на задачите като начин за отстраняване на по-значителните структурни пречки пред осигуряването на заетост за жените.

4.   Конкретни бележки

4.1.   Отпуск по бащинство

| 4.1.1. | ЕИСК счита, че във връзка с неизползването на отпуск по бащинство решението на Комисията да въведе индивидуално право за отпуск по бащинство без възможност за прехвърляне с продължителност поне десет работни дни и със заплащане, което е не по-малко от това за отпуска по болест, придружено с анализ на разходите и ползите на национално равнище, представлява стъпка в правилната посока. Комитетът обаче изтъква, че „обезщетението при отпуска по болест“ се различава значително в цяла Европа и варира от еднократна обща сума, много по-малка от получаваното възнаграждение, до 100 % от това възнаграждение. Комитетът подчертава, че обезщетението трябва да е в достатъчен размер, да насърчава бащите да поемат своята отговорност и да предоставя по-голям избор на родителите, както преди раждането на детето им, така и след това, като се вземат предвид националните практики по отношение на обезщетението за отпуск по майчинство. |
| --- | --- |

4.1.1.

ЕИСК счита, че във връзка с неизползването на отпуск по бащинство решението на Комисията да въведе индивидуално право за отпуск по бащинство без възможност за прехвърляне с продължителност поне десет работни дни и със заплащане, което е не по-малко от това за отпуска по болест, придружено с анализ на разходите и ползите на национално равнище, представлява стъпка в правилната посока. Комитетът обаче изтъква, че „обезщетението при отпуска по болест“ се различава значително в цяла Европа и варира от еднократна обща сума, много по-малка от получаваното възнаграждение, до 100 % от това възнаграждение. Комитетът подчертава, че обезщетението трябва да е в достатъчен размер, да насърчава бащите да поемат своята отговорност и да предоставя по-голям избор на родителите, както преди раждането на детето им, така и след това, като се вземат предвид националните практики по отношение на обезщетението за отпуск по майчинство.

| 4.1.2. | Въпреки че отбелязва наличието на разпоредби за отпуск по бащинство в 21 държави членки със средна продължителност два дни и половина (13), ЕИСК смята, че продължителността е твърде кратка, и изразява съжаление, че като цяло това право все още не се използва, което трябва да бъде анализирано допълнително. Поради това ЕИСК счита, че предложението на Комисията отговаря на необходимостта да се предоставят стимули на бащите, за да използват отпуск по бащинство, като се вземат предвид съществуващите успешни практики в някои държави членки (14) и се отбелязва равностойната роля на бащите по отношение на семейните отговорности. |
| --- | --- |

4.1.2.

Въпреки че отбелязва наличието на разпоредби за отпуск по бащинство в 21 държави членки със средна продължителност два дни и половина (13), ЕИСК смята, че продължителността е твърде кратка, и изразява съжаление, че като цяло това право все още не се използва, което трябва да бъде анализирано допълнително. Поради това ЕИСК счита, че предложението на Комисията отговаря на необходимостта да се предоставят стимули на бащите, за да използват отпуск по бащинство, като се вземат предвид съществуващите успешни практики в някои държави членки (14) и се отбелязва равностойната роля на бащите по отношение на семейните отговорности.

| 4.1.3. | Въпреки това ЕИСК подчертава, че според него правото на отпуск от 10 дни за тази цел, както е предвидено в предложението за директива, е първа стъпка в правилната посока за постигането на целта на предложението за значително увеличаване на участието на бащите. Според Комитета обаче за постигането на тази цел би било по-подходящо между работодателя и работника да се договори по-дълъг период — например до един месец. |
| --- | --- |

4.1.3.

Въпреки това ЕИСК подчертава, че според него правото на отпуск от 10 дни за тази цел, както е предвидено в предложението за директива, е първа стъпка в правилната посока за постигането на целта на предложението за значително увеличаване на участието на бащите. Според Комитета обаче за постигането на тази цел би било по-подходящо между работодателя и работника да се договори по-дълъг период — например до един месец.

4.2.   Родителски отпуск

| 4.2.1. | Делът на мъжете, които използват родителски отпуск, варира от 40 % до едва 2 % в някои държави членки (15). Причините за ниския дял на използване на този отпуск не са разгледани в достатъчна степен от съществуващата рамка и нагласите за родителския отпуск. |
| --- | --- |

4.2.1.

Делът на мъжете, които използват родителски отпуск, варира от 40 % до едва 2 % в някои държави членки (15). Причините за ниския дял на използване на този отпуск не са разгледани в достатъчна степен от съществуващата рамка и нагласите за родителския отпуск.

| 4.2.2. | ЕИСК признава, че е възможно предприятията, особено МСП и микропредприятията, да изпитат трудности от организационно естество във връзка с увеличаването на възрастта на детето от осем на дванадесет години за целите на родителския отпуск. |
| --- | --- |

4.2.2.

ЕИСК признава, че е възможно предприятията, особено МСП и микропредприятията, да изпитат трудности от организационно естество във връзка с увеличаването на възрастта на детето от осем на дванадесет години за целите на родителския отпуск.

| 4.2.3. | ЕИСК приветства по-специално предложението на Комисията за индивидуализиране на правата за родителски отпуск и невъзможността да бъдат прехвърляни. Комитетът отбелязва необходимостта от изплащане на достойно обезщетение, чийто максимален размер може да бъде определен в националното законодателство (16), не по-малко от това за отпуска по болест, придружено от анализ на разходите и ползите на национално равнище, както и от разпоредби за недискриминация, тъй като всичко това може да окаже положително въздействие върху използването на родителски отпуск от бащите. |
| --- | --- |

4.2.3.

ЕИСК приветства по-специално предложението на Комисията за индивидуализиране на правата за родителски отпуск и невъзможността да бъдат прехвърляни. Комитетът отбелязва необходимостта от изплащане на достойно обезщетение, чийто максимален размер може да бъде определен в националното законодателство (16), не по-малко от това за отпуска по болест, придружено от анализ на разходите и ползите на национално равнище, както и от разпоредби за недискриминация, тъй като всичко това може да окаже положително въздействие върху използването на родителски отпуск от бащите.

| 4.2.4. | Освен това ЕИСК счита, че в преговорите по предложението трябва да се постигне равновесие между потребностите на служителите и на работодателите. В оценката на въздействието (ОВ) на Комисията е установено, че въздействието на предложението е нееднозначно в зависимост от продължителността. В краткосрочен до средносрочен план разходите за предложените мерки (предимно в резултат от загуба на производителност поради административното натоварване от обработването на заявките и необходимостта от временно заместване на персонала) ще се увеличат, докато в по-дългосрочна перспектива разходите за предприятията във връзка с пакета следва да са ограничени (17). |
| --- | --- |

4.2.4.

Освен това ЕИСК счита, че в преговорите по предложението трябва да се постигне равновесие между потребностите на служителите и на работодателите. В оценката на въздействието (ОВ) на Комисията е установено, че въздействието на предложението е нееднозначно в зависимост от продължителността. В краткосрочен до средносрочен план разходите за предложените мерки (предимно в резултат от загуба на производителност поради административното натоварване от обработването на заявките и необходимостта от временно заместване на персонала) ще се увеличат, докато в по-дългосрочна перспектива разходите за предприятията във връзка с пакета следва да са ограничени (17).

4.3.   Отпуск за лица, полагащи грижи

| 4.3.1. | ЕИСК отбелязва, че липсата на подходящи разпоредби за отпуск за полагане на грижи за роднини, които се нуждаят от помощ, също допринася за неравностойното разпределение на отговорностите за полагане на грижи и тази задача често се поема единствено от жените. Това се отразява неблагоприятно върху тяхното физическо и психично здраве, социално приобщаване и участие на пазара на труда, което от своя страна води до недостатъчни пенсионни права за тях. |
| --- | --- |

4.3.1.

ЕИСК отбелязва, че липсата на подходящи разпоредби за отпуск за полагане на грижи за роднини, които се нуждаят от помощ, също допринася за неравностойното разпределение на отговорностите за полагане на грижи и тази задача често се поема единствено от жените. Това се отразява неблагоприятно върху тяхното физическо и психично здраве, социално приобщаване и участие на пазара на труда, което от своя страна води до недостатъчни пенсионни права за тях.

| 4.3.2. | В почти всички държави — членки на ЕС, е прието законодателство относно достъпа до отпуск за лица, полагащи грижи, но неговата продължителност, условията за допустимост, нивото на заплащане и правото на социално осигуряване се различават значително в отделните държави (18). Поради това ЕИСК приветства предложението за установяване на минимално европейско равнище чрез въвеждането на индивидуално право на отпуск за лица, полагащи грижи, с продължителност поне пет дни годишно и с възнаграждение на нивото на отпуска по болест. Това обаче е само първата стъпка и Комисията трябва да предприеме допълнителни действия в подкрепа на усилията на държавите членки да помогнат на семействата да се справят по-добре с нарастващите отговорности за полагане на грижи. Въвеждането на това индивидуално право трябва да бъде свързано с разработването на механизми на подкрепа за лицата, полагащи грижи. |
| --- | --- |

4.3.2.

В почти всички държави — членки на ЕС, е прието законодателство относно достъпа до отпуск за лица, полагащи грижи, но неговата продължителност, условията за допустимост, нивото на заплащане и правото на социално осигуряване се различават значително в отделните държави (18). Поради това ЕИСК приветства предложението за установяване на минимално европейско равнище чрез въвеждането на индивидуално право на отпуск за лица, полагащи грижи, с продължителност поне пет дни годишно и с възнаграждение на нивото на отпуска по болест. Това обаче е само първата стъпка и Комисията трябва да предприеме допълнителни действия в подкрепа на усилията на държавите членки да помогнат на семействата да се справят по-добре с нарастващите отговорности за полагане на грижи. Въвеждането на това индивидуално право трябва да бъде свързано с разработването на механизми на подкрепа за лицата, полагащи грижи.

| 4.3.3. | ЕИСК приветства подхода на Комисията, а именно да предложи мерки за постигане на равновесие между професионалния и личния живот, които обхващат работниците през целия им трудов живот, включително жените, които спадат към „междинното поколение“, т.е. с отговорности за полагане на грижи за роднини от повече от едно поколение. Липсата на услуги за полагане на грижи често принуждава тези работници, особено жените, да напуснат работата си само няколко години преди пенсиониране със съпътстващите трудности за повторно навлизане на пазара на труда след 50-годишна възраст. |
| --- | --- |

4.3.3.

ЕИСК приветства подхода на Комисията, а именно да предложи мерки за постигане на равновесие между професионалния и личния живот, които обхващат работниците през целия им трудов живот, включително жените, които спадат към „междинното поколение“, т.е. с отговорности за полагане на грижи за роднини от повече от едно поколение. Липсата на услуги за полагане на грижи често принуждава тези работници, особено жените, да напуснат работата си само няколко години преди пенсиониране със съпътстващите трудности за повторно навлизане на пазара на труда след 50-годишна възраст.

| 4.3.4. | ЕИСК също така акцентира, че отпускът за отделни лица, полагащи грижи, не трябва да служи като замяна на професионалните, достъпни (включително във финансово отношение) и качествени услуги за полагане на грижи в местни общности, които ще допринесат значително за бъдещото икономическо развитие. |
| --- | --- |

4.3.4.

ЕИСК също така акцентира, че отпускът за отделни лица, полагащи грижи, не трябва да служи като замяна на професионалните, достъпни (включително във финансово отношение) и качествени услуги за полагане на грижи в местни общности, които ще допринесат значително за бъдещото икономическо развитие.

| 4.3.5. | Освен това ЕИСК отбелязва, че различните видове отпуск за полагане на грижи не могат да бъдат напълно и точно сравнявани помежду си, тъй като полагането на грижи за възрастен човек е не само различно по естество от грижите за дете, но то може да включва и другите членове на семейството, включително при вземането на решение. |
| --- | --- |

4.3.5.

Освен това ЕИСК отбелязва, че различните видове отпуск за полагане на грижи не могат да бъдат напълно и точно сравнявани помежду си, тъй като полагането на грижи за възрастен човек е не само различно по естество от грижите за дете, но то може да включва и другите членове на семейството, включително при вземането на решение.

| 4.3.6. | Важна част от полагането на грижи за хората с увреждания е да се разделят професионалните услуги от грижите в семейството в опит да се облекчи в максимална степен тежестта за семействата. Въпреки това лицата, полагащи грижи, трябва да имат достъп до системата за социално осигуряване независимо от конкретния вид грижи. |
| --- | --- |

4.3.6.

Важна част от полагането на грижи за хората с увреждания е да се разделят професионалните услуги от грижите в семейството в опит да се облекчи в максимална степен тежестта за семействата. Въпреки това лицата, полагащи грижи, трябва да имат достъп до системата за социално осигуряване независимо от конкретния вид грижи.

4.4.   Гъвкави схеми на работа

| 4.4.1. | Гъвкавостта на схемите на работа е от основно значение, за да се позволи на предприятията да приспособят работната си сила към променящия се икономически контекст. Тя представлява и полезен инструмент за подобряване на резултатите и производителността (19) и дава възможност на работниците да определят равновесието между професионалния и личния си живот. Поради това при социалния диалог на местно и секторно равнище е важно да се разгледат тези аспекти, с цел да се въведат форми на труд, които позволяват да се постигне равновесие между личния и професионалния живот. |
| --- | --- |

4.4.1.

Гъвкавостта на схемите на работа е от основно значение, за да се позволи на предприятията да приспособят работната си сила към променящия се икономически контекст. Тя представлява и полезен инструмент за подобряване на резултатите и производителността (19) и дава възможност на работниците да определят равновесието между професионалния и личния си живот. Поради това при социалния диалог на местно и секторно равнище е важно да се разгледат тези аспекти, с цел да се въведат форми на труд, които позволяват да се постигне равновесие между личния и професионалния живот.

| 4.4.2. | Гъвкавите схеми на работа могат да помогнат за справяне с многото отговорности за полагане на грижи, но не трябва да оказват отрицателно въздействие върху положението с трудовата заетост на работещите лица, полагащи грижи. Предложението за директива предвижда право за работещия родител или лицето, полагащо грижи за роднини, нуждаещи се от грижи и помощ, да поиска гъвкави схеми на работа. |
| --- | --- |

4.4.2.

Гъвкавите схеми на работа могат да помогнат за справяне с многото отговорности за полагане на грижи, но не трябва да оказват отрицателно въздействие върху положението с трудовата заетост на работещите лица, полагащи грижи. Предложението за директива предвижда право за работещия родител или лицето, полагащо грижи за роднини, нуждаещи се от грижи и помощ, да поиска гъвкави схеми на работа.

| 4.4.3. | С предложението се въвежда възможността работниците да се възползват от възможностите за i) съкращаване на работното време, ii) гъвкаво работно време и iii) работа от разстояние. ЕИСК отбелязва, че такива гъвкави схеми на работа трябва да отговорят на по-голямата част от нуждите на работниците и да включват подход за целия живот. Тези въпроси трябва да се разглеждат с помощта на социален диалог и колективно договаряне на равнището, което е най-близо до конкретната ситуация. В допълнение трябва да се гарантира правото за връщане към първоначалния модел на работа. В същото време следва да се зачете правото на работодателите да разглеждат исканията за гъвкави схеми на работа, като вземат под внимание както своите собствени нужди, така и тези на работниците. Всеки проблем, който може да възникне във връзка с прилагането на тази разпоредба, следва да се разрешава в съответствие с националното законодателство, колективните трудови договори и/или установената практика. |
| --- | --- |

4.4.3.

С предложението се въвежда възможността работниците да се възползват от възможностите за i) съкращаване на работното време, ii) гъвкаво работно време и iii) работа от разстояние. ЕИСК отбелязва, че такива гъвкави схеми на работа трябва да отговорят на по-голямата част от нуждите на работниците и да включват подход за целия живот. Тези въпроси трябва да се разглеждат с помощта на социален диалог и колективно договаряне на равнището, което е най-близо до конкретната ситуация. В допълнение трябва да се гарантира правото за връщане към първоначалния модел на работа. В същото време следва да се зачете правото на работодателите да разглеждат исканията за гъвкави схеми на работа, като вземат под внимание както своите собствени нужди, така и тези на работниците. Всеки проблем, който може да възникне във връзка с прилагането на тази разпоредба, следва да се разрешава в съответствие с националното законодателство, колективните трудови договори и/или установената практика.

| 4.4.4. | Възможно е въздействието на цифровизацията на работното място и на трудовите правоотношения да доведе до промени на традиционните модели на работа. В това отношение са необходими допълнителни разсъждения относно традиционното възприемане на отпуска за полагане на грижи като основен избор за семействата за постигане на равновесие между професионалния и семейния живот. Твърде често жените са тези, които използват гъвкави схеми на работа, за да се справят с отговорностите за полагане на грижи, докато продължават да работят. Това пречи на напредъка им на работното място, както по отношение на възнаграждението, така и на професионалното им развитие. Освен това ЕИСК желае да подчертае, че гъвкавите схеми на работа не трябва да се разглеждат като „проблем на жените“, като се акцентира върху майките или жените, на които се налага да се грижат за нуждаещи се от грижи роднини. Предприятията трябва да насърчават гъвкави форми на труд както за мъжете, така и за жените, и да допринасят за културно развитие, което е в съответствие със стремежите на мъжете и жените и което насърчава по-голямо равенство между половете в професионалната област. Гъвкавите схеми на работа трябва да са напълно обратими, в интерес на служителите и налични във всички видове договори. В този контекст е от особено значение ефективното прилагане на правото за връщане към първоначалния модел на работа. |
| --- | --- |

4.4.4.

Възможно е въздействието на цифровизацията на работното място и на трудовите правоотношения да доведе до промени на традиционните модели на работа. В това отношение са необходими допълнителни разсъждения относно традиционното възприемане на отпуска за полагане на грижи като основен избор за семействата за постигане на равновесие между професионалния и семейния живот. Твърде често жените са тези, които използват гъвкави схеми на работа, за да се справят с отговорностите за полагане на грижи, докато продължават да работят. Това пречи на напредъка им на работното място, както по отношение на възнаграждението, така и на професионалното им развитие. Освен това ЕИСК желае да подчертае, че гъвкавите схеми на работа не трябва да се разглеждат като „проблем на жените“, като се акцентира върху майките или жените, на които се налага да се грижат за нуждаещи се от грижи роднини. Предприятията трябва да насърчават гъвкави форми на труд както за мъжете, така и за жените, и да допринасят за културно развитие, което е в съответствие със стремежите на мъжете и жените и което насърчава по-голямо равенство между половете в професионалната област. Гъвкавите схеми на работа трябва да са напълно обратими, в интерес на служителите и налични във всички видове договори. В този контекст е от особено значение ефективното прилагане на правото за връщане към първоначалния модел на работа.

| 4.4.5. | В допълнение, въпреки че цифровизацията може да улесни гъвкавите схеми на работа чрез възможността за дистанционна работа на служителите, възможно е също да възникнат определени трудности и рискове. |
| --- | --- |

4.4.5.

В допълнение, въпреки че цифровизацията може да улесни гъвкавите схеми на работа чрез възможността за дистанционна работа на служителите, възможно е също да възникнат определени трудности и рискове.

4.5.   Незаконодателни инициативи

Предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета относно равновесието между професионалния и личния живот на родителите и лицата, полагащи грижи, и за отмяна на Директива 2010/18/ЕС на Съвета е придружено от редица незаконодателни инициативи, с които се допълва целият пакет за равновесие между професионалния и личния живот. ЕИСК приветства допълнителните незаконодателни предложения, с които се допълва пакетът за равновесие между професионалния и личния живот, например:

4.5.1.   Грижи за деца и дългосрочни грижи

| 4.5.1.1. | Липсата на достъпни услуги за грижи за децата и високите разходи на грижите за децата са сред основните възпиращи фактори за връщането на работа на втория работещ член на семейство с двама души на платена работа. През 2014 г. в ЕС само за 28 % от децата на възраст между 0 и 3 години се грижат чрез професионални услуги за полагане на грижи в сравнение с 83 % от децата на възраст между 3 години и задължителната училищна възраст. Тези стойности са под установените през 2001 г. цели от Барселона, които трябваше да бъдат постигнати до 2010 г. По тези причини ЕИСК изразява съжаление, че не са изпълнени целите от Барселона за грижи за децата, които имаха за цел да осигурят достатъчно количество, достъпни (включително във финансово отношение) и качествени услуги за грижи за децата на равнището на държавите членки. |
| --- | --- |

4.5.1.1.

Липсата на достъпни услуги за грижи за децата и високите разходи на грижите за децата са сред основните възпиращи фактори за връщането на работа на втория работещ член на семейство с двама души на платена работа. През 2014 г. в ЕС само за 28 % от децата на възраст между 0 и 3 години се грижат чрез професионални услуги за полагане на грижи в сравнение с 83 % от децата на възраст между 3 години и задължителната училищна възраст. Тези стойности са под установените през 2001 г. цели от Барселона, които трябваше да бъдат постигнати до 2010 г. По тези причини ЕИСК изразява съжаление, че не са изпълнени целите от Барселона за грижи за децата, които имаха за цел да осигурят достатъчно количество, достъпни (включително във финансово отношение) и качествени услуги за грижи за децата на равнището на държавите членки.

| 4.5.1.2. | Високите разходи за родителите и работното време на детските заведения, които са несъвместими с работата на пълно работно време, продължават да са предизвикателство. От доклада на Комисията става ясно, че е необходимо да продължи инвестирането в качествени услуги. Европейският парламент отбелязва също, че поради липсата на инфраструктура и качеството на наличните услуги за 27 % от европейците достъпът до тези услуги е затруднен (20). |
| --- | --- |

4.5.1.2.

Високите разходи за родителите и работното време на детските заведения, които са несъвместими с работата на пълно работно време, продължават да са предизвикателство. От доклада на Комисията става ясно, че е необходимо да продължи инвестирането в качествени услуги. Европейският парламент отбелязва също, че поради липсата на инфраструктура и качеството на наличните услуги за 27 % от европейците достъпът до тези услуги е затруднен (20).

| 4.5.1.3. | ЕИСК отбелязва, че Комисията предлага да преразгледа целите в областта на образованието и обучението, но не споменава постигнатите резултати по отношение на целите от Барселона. Все пак целта в областта на образованието и обучението за образование и грижи в ранна детска възраст (ОГРДВ) е с ограничен обхват, тъй като акцентът е върху деца на възраст от 4 години до училищната възраст. Поради това ЕИСК призовава да се предприемат спешни действия за преразглеждането на целта в областта на образованието и обучението за ОГРДВ, за да се приведе в съответствие с целите от Барселона чрез разширяване на обхвата ѝ (т.е. включване на цели за деца на възраст под 4 години). Новите преразгледани цели следва да бъдат по-амбициозни от настоящите цели от Барселона. Освен това ЕИСК призовава за разработването на показатели на равнище ЕС за извънучилищни грижи и услуги за полагане на дългосрочни грижи. |
| --- | --- |

4.5.1.3.

ЕИСК отбелязва, че Комисията предлага да преразгледа целите в областта на образованието и обучението, но не споменава постигнатите резултати по отношение на целите от Барселона. Все пак целта в областта на образованието и обучението за образование и грижи в ранна детска възраст (ОГРДВ) е с ограничен обхват, тъй като акцентът е върху деца на възраст от 4 години до училищната възраст. Поради това ЕИСК призовава да се предприемат спешни действия за преразглеждането на целта в областта на образованието и обучението за ОГРДВ, за да се приведе в съответствие с целите от Барселона чрез разширяване на обхвата ѝ (т.е. включване на цели за деца на възраст под 4 години). Новите преразгледани цели следва да бъдат по-амбициозни от настоящите цели от Барселона. Освен това ЕИСК призовава за разработването на показатели на равнище ЕС за извънучилищни грижи и услуги за полагане на дългосрочни грижи.

| 4.5.1.4. | ЕИСК приветства плановете на Комисията за подобряване на насоките и наблюдението на предоставянето на услуги за полагане на грижи в държавите членки в контекста на европейския семестър и за насърчаване на обмена на най-добри практики. Комитетът насърчава също и подобряването на процеса на събиране на данни на равнище ЕС и подкрепя плана за преразглеждане на целите в областта на образованието и обучението в ранна детска възраст, определени за 2020 г. В допълнение за ЕИСК е от особено значение различните европейски инструменти да бъдат пригодени за финансиране на конкретните потребности на държавите членки. В този контекст ЕИСК на няколко пъти призовава за много по-амбициозно насърчаване на социалните инвестиции, като се има предвид по-специално „множественият дивидент“ от инвестициите в детски заведения (21). |
| --- | --- |

4.5.1.4.

ЕИСК приветства плановете на Комисията за подобряване на насоките и наблюдението на предоставянето на услуги за полагане на грижи в държавите членки в контекста на европейския семестър и за насърчаване на обмена на най-добри практики. Комитетът насърчава също и подобряването на процеса на събиране на данни на равнище ЕС и подкрепя плана за преразглеждане на целите в областта на образованието и обучението в ранна детска възраст, определени за 2020 г. В допълнение за ЕИСК е от особено значение различните европейски инструменти да бъдат пригодени за финансиране на конкретните потребности на държавите членки. В този контекст ЕИСК на няколко пъти призовава за много по-амбициозно насърчаване на социалните инвестиции, като се има предвид по-специално „множественият дивидент“ от инвестициите в детски заведения (21).

| 4.5.1.5. | Комитетът счита, че семинарите за изграждане на капацитет/за информация с пълното участие на всички заинтересовани страни са много важни придружаващи мерки, но отбелязва, че са необходими в много по-голям мащаб, отколкото се предлага към момента. Има особено голяма необходимост от информационни семинари относно защитата от уволнение след завръщането от отпуск по майчинство. |
| --- | --- |

4.5.1.5.

Комитетът счита, че семинарите за изграждане на капацитет/за информация с пълното участие на всички заинтересовани страни са много важни придружаващи мерки, но отбелязва, че са необходими в много по-голям мащаб, отколкото се предлага към момента. Има особено голяма необходимост от информационни семинари относно защитата от уволнение след завръщането от отпуск по майчинство.

4.5.2.   Равновесие между професионалния и личния живот и фискална политика

| 4.5.2.1. | Въпреки че предложението за директива засяга до известна степен данъчните системи, ЕИСК изразява съжаление, че то не е достатъчно амбициозно. Данъчните системи могат да оказват пряко въздействие върху участието на пазара на труда, особено за вторите работещи членове на семейството, по-голямата част от които са жени. Решението на хората дали да навлязат на пазара на труда може да бъде повлияно от начина, по който са устроени данъчните системи. Следва да се обмислят данъчни облекчения, които помагат на работещите родители да продължат да работят. |
| --- | --- |

4.5.2.1.

Въпреки че предложението за директива засяга до известна степен данъчните системи, ЕИСК изразява съжаление, че то не е достатъчно амбициозно. Данъчните системи могат да оказват пряко въздействие върху участието на пазара на труда, особено за вторите работещи членове на семейството, по-голямата част от които са жени. Решението на хората дали да навлязат на пазара на труда може да бъде повлияно от начина, по който са устроени данъчните системи. Следва да се обмислят данъчни облекчения, които помагат на работещите родители да продължат да работят.

| 4.5.2.2. | ЕИСК счита, че предложението на Европейската комисия във връзка с фискалните демотивиращи фактори ще допълни и подкрепи другите мерки в пакета. По-специално Комитетът подкрепя установяването на специфичните за всяка държава пречки, които се дължат на свързани с пола предразсъдъци в данъчните и социално-осигурителните системи, и предлага да бъдат преодолени чрез препоръки, издадени в контекста на европейския семестър. |
| --- | --- |

4.5.2.2.

ЕИСК счита, че предложението на Европейската комисия във връзка с фискалните демотивиращи фактори ще допълни и подкрепи другите мерки в пакета. По-специално Комитетът подкрепя установяването на специфичните за всяка държава пречки, които се дължат на свързани с пола предразсъдъци в данъчните и социално-осигурителните системи, и предлага да бъдат преодолени чрез препоръки, издадени в контекста на европейския семестър.

4.5.3.   Ролята на представителите на гражданското общество

| 4.5.3.1. | В допълнение към необходимостта от качествени и достъпни (включително във финансово отношение) обществени услуги, които включват услуги за полагане на грижи за деца, по-възрастни роднини и други зависими лица, социалната икономика и неправителственият сектор могат да допринесат за предоставянето на услуги за подпомагане на равновесието между професионалния и личния живот. В много случаи без усилията им няма да бъде гарантирано предоставянето на услуги. |
| --- | --- |

4.5.3.1.

В допълнение към необходимостта от качествени и достъпни (включително във финансово отношение) обществени услуги, които включват услуги за полагане на грижи за деца, по-възрастни роднини и други зависими лица, социалната икономика и неправителственият сектор могат да допринесат за предоставянето на услуги за подпомагане на равновесието между професионалния и личния живот. В много случаи без усилията им няма да бъде гарантирано предоставянето на услуги.

| 4.5.3.2. | При прилагането на политиките за равновесие между професионалния и личния живот на работното място социалните партньори изпълняват особено важна роля, по-специално с помощта на преговори и колективни споразумения. ЕИСК приветства вниманието, което европейските социални партньори отделят на равенството между половете в работните си програми през годините с оглед на постигането на осезаеми резултати. |
| --- | --- |

4.5.3.2.

При прилагането на политиките за равновесие между професионалния и личния живот на работното място социалните партньори изпълняват особено важна роля, по-специално с помощта на преговори и колективни споразумения. ЕИСК приветства вниманието, което европейските социални партньори отделят на равенството между половете в работните си програми през годините с оглед на постигането на осезаеми резултати.

Брюксел, 6 декември 2017 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

(1)  Вж. Eurofound, Work-life balance and flexible working arrangements in the EU (Равновесие между професионалния и личния живот и гъвкави схеми на работа в ЕС), заседание на Съвет EPSCO, Талин, 19—20 юли 2017 г.

1

Work-life balance and flexible working arrangements in the EU

(2)  Членове 19 и 153 от ДФЕС; Харта на основните права (Членове 23 и 33).

2

(3)  Директиви 2006/54/ЕО, 2014/124/ЕС, 79/7/ЕИО, 2004/113/ЕО; 92/85/ЕИО; 2010/18/ЕС.

3

(4)  Вж. Директива 2010/18/ЕС (ОВ L 68, 18.3.2010 г.); Директива 2006/54/ЕО (ОВ L 204, 26.7.2006 г.), Директива 92/85/ЕИО (ОВ L 348, 28.11.1992 г.), Директива 97/81/ЕО (ОВ L 14, 20.1.1998 г.). Директивата за отпуска по майчинство (Директива 92/85/ЕИО) е приета през 1992 г. и оттогава не е променяна. Приетата за първи път през 1996 г. Директива за родителския отпуск е преработена и подобрена през 2010 г.

4

(5)  За допълнителна информация вж. https://ec.europa.eu/info/strategy/european-semester_bg.

5

(6)  Още през 1992 г. Съветът издава препоръка относно грижите за деца (92/241/ЕИО, ОВ L 123, 8.5.1992 г.).

6

(7)  Евростат, Разлика в заплащането на жените и мъжете:

7

http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=tsdsc340&plugin=1.

(8)  Евростат, Наблюдение на работната сила за 2016 г.

8

(9)  Вж. следните становища на ЕИСК: ОВ C 21, 21.1.2011 г., стр. 39,
  OВ C 218/7, 23.07.2011 г., ОВ C 12, 15.1.2015 г., стр. 16, ОВ C 332, 8.10.2015 г., стр. 1, ОВ C 487, 28.12.2016 г., стр. 7.

9

(10)  Eurofound (2016 г.), The gender employment gap: Challenges and solutions (Разликата в заетостта между половете: предизвикателства и решения), Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург.

10

The gender employment gap: Challenges and solutions

(11)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2015_just_012_new_initiative_replacing_maternity_leave_directive_en.pdf.

11

(12)  Вж. Ares(2015)5003207 — от 11.11.2015 г. от Michel Servoz до европейските социални партньори.

12

(13)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/ATAG/2016/593543/EPRS_ATA(2016)593543_EN.pdf.

13

(14)  RAND Europe, Policy brief by Janna van Belle, Paternity and parental leave policies across the European Union (Обзор на политиките от Janna van Belle, Политики за отпуск по бащинство и родителски отпуск в Европейския съюз).

14

Paternity and parental leave policies across the European Union

(15)  http://www.oecd.org/social/parental-leave-where-are-the-fathers.pdf.

15

(16)  Член 11, параграф 3 от Директива 92/85/ЕИО.

16

(17)  Работен документ на службите на Комисията — Оценка на въздействието, придружаваща съобщението „Ново начало за подкрепа на равновесието между професионалния и личния живот за родителите и лицата, полагащи грижи“.

17

„Ново начало за подкрепа на равновесието между професионалния и личния живот за родителите и лицата, полагащи грижи“

(18)  Вж.: Bouget, D., Spasova, S. and Vanhercke, B. (2016), Work-life balance measures for persons of working age with dependent relatives in Europe (Мерки, насочени към постигане на равновесие между професионалния и личния живот на хората с роднини, нуждаещи се от грижи, в Европа). A study of national policies (Проучване на националните политики), Европейска мрежа за социална политика (ESPN), Брюксел: Европейска комисия https://webgate.ec.europa.eu/emplcms/social/BlobServlet?docId=16325&langId=en.

18

Work-life balance measures for persons of working age with dependent relatives in Europe

A study of national policies

(19)  Chung, H., (2017 г.) Work Autonomy, Flexibility and Work Life Balance (Автономност на труда, гъвкавост и равновесие между професионалния и личния живот): окончателен доклад, достъпен на: http://wafproject.org/research-outputs/final-report/.

19

Work Autonomy, Flexibility and Work Life Balance

(20)  Вж. Резолюция на Европейския парламент от 13 септември 2016 г. относно „Създаването на условия на пазара на труда, които са благоприятни за постигането на равновесие между професионалния и личния живот“ (2016/2017(INI).

20

„Създаването на условия на пазара на труда, които са благоприятни за постигането на равновесие между професионалния и личния живот“

(21)  Вж., наред с другото, становищата на ЕИСК ОВ C 271, 19.9.2013 г., стр. 91, ОВ C 226, 16.7.2014 г., стр. 21, ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр.10..

21

---

| 11.4.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 129/51 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 129/51

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Европейска програма за промишлено развитие в областта на отбраната“

[COM(2017) 294 final]

(2018/C 129/08)

| Докладчик: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Eric BRUNE |

Докладчик:

Antonello PEZZINI

Съдокладчик:

Eric BRUNE

| Консултация | 7 юни 2017 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентен орган | Консултативна комисия по индустриални промени (CCMI) |
| Приемане от CCMI | 16 ноември 2017 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 7 декември 2017 г. |
| Пленарна сесия No | 530 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 133/2/5 |

Консултация

7 юни 2017 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентен орган

Консултативна комисия по индустриални промени (CCMI)

Приемане от CCMI

16 ноември 2017 г.

Приемане на пленарна сесия

7 декември 2017 г.

Пленарна сесия No

530

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

133/2/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет изразява силната си подкрепа за стартирането на Европейска програма за промишлено развитие в областта на отбраната (EDIDP), с цел постигане на интегрирана интероперативна система за обща отбрана, която предвид настоящия геополитически контекст е все по-неотложна, чрез укрепване на стратегическата самостоятелност на Европа в отбранителната промишленост (1) и разработване на стабилна обща промишлена и технологична база. |
| --- | --- |

1.1.

Европейският икономически и социален комитет изразява силната си подкрепа за стартирането на Европейска програма за промишлено развитие в областта на отбраната (EDIDP), с цел постигане на интегрирана интероперативна система за обща отбрана, която предвид настоящия геополитически контекст е все по-неотложна, чрез укрепване на стратегическата самостоятелност на Европа в отбранителната промишленост (1) и разработване на стабилна обща промишлена и технологична база.

| 1.2. | ЕИСК счита, че е от съществено значение, в рамките на постоянното структурирано сътрудничество (ПСС) — основният механизъм на Договора от Лисабон, в състояние да изпълнява ролята на политически инкубатор — да се възприеме нов подход, благодарение на който може да се изгради Европа в областта на отбраната, за стимулиране на възможностите и ангажиментите на държавите членки, в съответствие с член 42, параграф 6 и член 46 от ДЕС и с Протокол No 10 от Договора. |
| --- | --- |

1.2.

ЕИСК счита, че е от съществено значение, в рамките на постоянното структурирано сътрудничество (ПСС) — основният механизъм на Договора от Лисабон, в състояние да изпълнява ролята на политически инкубатор — да се възприеме нов подход, благодарение на който може да се изгради Европа в областта на отбраната, за стимулиране на възможностите и ангажиментите на държавите членки, в съответствие с член 42, параграф 6 и член 46 от ДЕС и с Протокол No 10 от Договора.

| 1.3. | Комитетът счита, че само „всеобхватно и амбициозно“ ПСС (2), позволяващо да се състави списък от критерии и обвързващи ангажименти, може да доведе до процес, водещ към преодоляването на разпокъсаността на търсенето и предлагането и постепенното създаване на открит и прозрачен европейски пазар. |
| --- | --- |

1.3.

Комитетът счита, че само „всеобхватно и амбициозно“ ПСС (2), позволяващо да се състави списък от критерии и обвързващи ангажименти, може да доведе до процес, водещ към преодоляването на разпокъсаността на търсенето и предлагането и постепенното създаване на открит и прозрачен европейски пазар.

| 1.4. | ЕИСК счита, че регламентът за EDIDP трябва да се бъде включен в рамката на обща промишлена стратегическа визия, чрез която да може да се пристъпи към ефективна интеграция на европейски производители и потребители, с участието на най-малко три държави членки, във финансираните проекти и в покупките на стоки и услуги. |
| --- | --- |

1.4.

ЕИСК счита, че регламентът за EDIDP трябва да се бъде включен в рамката на обща промишлена стратегическа визия, чрез която да може да се пристъпи към ефективна интеграция на европейски производители и потребители, с участието на най-малко три държави членки, във финансираните проекти и в покупките на стоки и услуги.

| 1.5. | Комитетът категорично подкрепя необходимостта от структуриран диалог на европейско равнище, в сътрудничество и координация с НАТО (3), както и от Съвет на министрите на отбраната, способен да предостави трайна политическа насока и форум за консултации и вземане на решения с действително европейски характер. |
| --- | --- |

1.5.

Комитетът категорично подкрепя необходимостта от структуриран диалог на европейско равнище, в сътрудничество и координация с НАТО (3), както и от Съвет на министрите на отбраната, способен да предостави трайна политическа насока и форум за консултации и вземане на решения с действително европейски характер.

| 1.6. | ЕИСК счита, че е от съществено значение да се гарантира управление на EDIDP, което да е в състояние да определи общи и конкретни цели с помощта на:






  — | консултативен комитет от промишлени експерти, имащ за задача да изберат приоритетите, които трябва да бъдат включени в работната програма, и управителен съвет с участието на държавите членки. |
| --- | --- | --- |

1.6.

ЕИСК счита, че е от съществено значение да се гарантира управление на EDIDP, което да е в състояние да определи общи и конкретни цели с помощта на:

—

консултативен комитет от промишлени експерти, имащ за задача да изберат приоритетите, които трябва да бъдат включени в работната програма, и управителен съвет с участието на държавите членки.

| 1.7. | В регламента би трябвало да се гарантират:






  — | добър географски баланс между европейските държави; |
| --- | --- | --- |

1.7.

В регламента би трябвало да се гарантират:

—

добър географски баланс между европейските държави;

| — | значително участие на малките предприятия; |
| --- | --- |

—

значително участие на малките предприятия;

| — | преодоляване на бедността на работещите в EDIDP за утвърждаване на валидността на финансирането от ЕС; |
| --- | --- |

—

преодоляване на бедността на работещите в EDIDP за утвърждаване на валидността на финансирането от ЕС;

| — | спазване на социалните и екологичните стандарти, особено по отношение на екопроектирането и на сигурността на работните места (4), с цел да се повиши сигурността по отношение на запазването на уменията на промишлеността, и |
| --- | --- |

—

спазване на социалните и екологичните стандарти, особено по отношение на екопроектирането и на сигурността на работните места (4), с цел да се повиши сигурността по отношение на запазването на уменията на промишлеността, и

| — | че за всички предприятия в ЕС, независимо от местоположението и размерите им, са налице прозрачни възможности за участие в програмата EDIPD. |
| --- | --- |

—

че за всички предприятия в ЕС, независимо от местоположението и размерите им, са налице прозрачни възможности за участие в програмата EDIPD.

| 1.8. | ЕИСК е съгласен, че при намесата си EDIPD би трябвало да наблегне на разработването на продукти и услуги, както и на създаването на прототипи. |
| --- | --- |

1.8.

ЕИСК е съгласен, че при намесата си EDIPD би трябвало да наблегне на разработването на продукти и услуги, както и на създаването на прототипи.

| 1.9. | ЕИСК счита, че преди създаването на обща рамка на европейската отбрана е необходимо да се развие и широко да се разпространи европейска култура на отбрана и сигурност, насочена към това, да се придаде пълен смисъл на европейското гражданство. |
| --- | --- |

1.9.

ЕИСК счита, че преди създаването на обща рамка на европейската отбрана е необходимо да се развие и широко да се разпространи европейска култура на отбрана и сигурност, насочена към това, да се придаде пълен смисъл на европейското гражданство.

2.   Увод

В исторически план опитът за създаване на обща европейска отбрана е постоянна, но особено чувствителна тема в европейската интеграция.

| 2.1. | Първият опит беше поставянето на началото на Европейската общност за отбрана (ЕОО) през 1954 г., който се приключи с неуспех на 30 август 1954 г. Вторият беше началото на общата политика за сигурност и отбрана през 2000 г., последвана от създаването на Европейска агенция по отбрана (EDA) през 2004 г. След това беше разработена Глобалната стратегия за външната политика и политика на сигурност на Европейския съюз (ГСЕС) (5), за да се стигне до Съвместната декларация на ЕС и НАТО от 2016 г. (6). |
| --- | --- |

2.1.

Първият опит беше поставянето на началото на Европейската общност за отбрана (ЕОО) през 1954 г., който се приключи с неуспех на 30 август 1954 г. Вторият беше началото на общата политика за сигурност и отбрана през 2000 г., последвана от създаването на Европейска агенция по отбрана (EDA) през 2004 г. След това беше разработена Глобалната стратегия за външната политика и политика на сигурност на Европейския съюз (ГСЕС) (5), за да се стигне до Съвместната декларация на ЕС и НАТО от 2016 г. (6).

| 2.2. | Освен че предоставя значителни ползи за европейската промишленост, промишленото развитие в областта на отбраната може да представлява, при условие че се управлява прозорливо, крайъгълният камък за по-широка и уместна визия, насочена към създаването на отбрана от действително европейски характер. |
| --- | --- |

2.2.

Освен че предоставя значителни ползи за европейската промишленост, промишленото развитие в областта на отбраната може да представлява, при условие че се управлява прозорливо, крайъгълният камък за по-широка и уместна визия, насочена към създаването на отбрана от действително европейски характер.

| 2.3. | Бавното, но необходимо преодоляване на националната визия за отбраната, която, между другото, противоречи на наличието на силни политически и военни групи в света, и която разкри уязвимостта и политическата слабост на Европа в големите световни събития, с основание може да се опре на инициативата на Парламента и на Съвета, която, чрез действията на Комисията, е в състояние да насърчи промишлеността и пазара в областта на отбраната. |
| --- | --- |

2.3.

Бавното, но необходимо преодоляване на националната визия за отбраната, която, между другото, противоречи на наличието на силни политически и военни групи в света, и която разкри уязвимостта и политическата слабост на Европа в големите световни събития, с основание може да се опре на инициативата на Парламента и на Съвета, която, чрез действията на Комисията, е в състояние да насърчи промишлеността и пазара в областта на отбраната.

| 2.3.1. | Секторът на европейската отбранителна промишленост — разглеждан като промишлена структура, която развива, произвежда и предоставя стоки и услуги на въоръжените сили, силите на полицията и сигурността на държавите — членки на ЕС — е със специфични характеристики в много отношения: технологичните промени коренно променят естеството и лицето на отбраната и сигурността, като се отразяват на европейската промишленост — от използването на големи информационни масиви до безпилотните превозни средства и апарати и изкуствения интелект. |
| --- | --- |

2.3.1.

Секторът на европейската отбранителна промишленост — разглеждан като промишлена структура, която развива, произвежда и предоставя стоки и услуги на въоръжените сили, силите на полицията и сигурността на държавите — членки на ЕС — е със специфични характеристики в много отношения: технологичните промени коренно променят естеството и лицето на отбраната и сигурността, като се отразяват на европейската промишленост — от използването на големи информационни масиви до безпилотните превозни средства и апарати и изкуствения интелект.

| 2.3.2. | От гледна точка на европейската икономика: с оборот от 100 милиарда евро годишно и 1,4 милиона високо квалифицирани служители (7) секторът е авангарден за Съюза, със силни въздействия върху други сектори, като електрониката, авиацията, корабостроенето, космонавтиката или техническия текстил. |
| --- | --- |

2.3.2.

От гледна точка на европейската икономика: с оборот от 100 милиарда евро годишно и 1,4 милиона високо квалифицирани служители (7) секторът е авангарден за Съюза, със силни въздействия върху други сектори, като електрониката, авиацията, корабостроенето, космонавтиката или техническия текстил.

| 2.3.3. | От технологична гледна точка: като се работи непрестанно с най-новите технологии конкурентоспособността на Съюза се засилва, тъй като се създават авангардни високи постижения, които трябва да бъдат подкрепяни, за да се включат в гражданските технологии в рамките на сложни системи, които се приспособяват към конкретните особености на отбраната. |
| --- | --- |

2.3.3.

От технологична гледна точка: като се работи непрестанно с най-новите технологии конкурентоспособността на Съюза се засилва, тъй като се създават авангардни високи постижения, които трябва да бъдат подкрепяни, за да се включат в гражданските технологии в рамките на сложни системи, които се приспособяват към конкретните особености на отбраната.

| 2.3.4. | От гледна точка на вътрешния пазар: пазарът в областта на отбраната традиционно остана изключен от процеса на създаване на единния европейски пазар и запазването на 27-те пазара, разделени от национални програми, попречи на използването в производството на икономиите от мащаба (8). |
| --- | --- |

2.3.4.

От гледна точка на вътрешния пазар: пазарът в областта на отбраната традиционно остана изключен от процеса на създаване на единния европейски пазар и запазването на 27-те пазара, разделени от национални програми, попречи на използването в производството на икономиите от мащаба (8).

| 2.3.5. | От гледна точка на търсенето: секторът на отбраната зависи предимно от търсенето от страна на отделните държави членки и от техните национални бюджети. През последното десетилетие бюджетите за отбрана в ЕС са намалели с около 2 милиарда евро годишно и 27-те държави членки на ЕС инвестират в областта на отбраната средно 1,32 % от БВП. |
| --- | --- |

2.3.5.

От гледна точка на търсенето: секторът на отбраната зависи предимно от търсенето от страна на отделните държави членки и от техните национални бюджети. През последното десетилетие бюджетите за отбрана в ЕС са намалели с около 2 милиарда евро годишно и 27-те държави членки на ЕС инвестират в областта на отбраната средно 1,32 % от БВП.

| 2.3.6. | От стратегическа гледна точка: ако Европа трябва да гарантира адекватни равнища на сигурност на собствените си граждани и дружества, да запазва териториалната цялост на своите граници и да поема отговорности в световен мащаб, тя трябва да осигури способност за надеждна защита, като гарантира адекватно равнище на стратегическа самостоятелност и технологично и промишлено развитие, с обща европейска база. |
| --- | --- |

2.3.6.

От стратегическа гледна точка: ако Европа трябва да гарантира адекватни равнища на сигурност на собствените си граждани и дружества, да запазва териториалната цялост на своите граници и да поема отговорности в световен мащаб, тя трябва да осигури способност за надеждна защита, като гарантира адекватно равнище на стратегическа самостоятелност и технологично и промишлено развитие, с обща европейска база.

| 2.4. | Настоящото състояние създава и риск Европа да не може да се справи с новите предизвикателства пред сигурността в условията на нарастваща бързина на остаряване и повишаването (9) на разходите за оборудването. |
| --- | --- |

2.4.

Настоящото състояние създава и риск Европа да не може да се справи с новите предизвикателства пред сигурността в условията на нарастваща бързина на остаряване и повишаването (9) на разходите за оборудването.

| 2.4.1. | Като цяло инвестициите в отбраната на европейската територия днес представляват по-малко от половината от американските инвестиции в тази област. |
| --- | --- |

2.4.1.

Като цяло инвестициите в отбраната на европейската територия днес представляват по-малко от половината от американските инвестиции в тази област.

| 2.5. | Въпреки че европейската отбранителна индустрия успя, поне отчасти, да компенсира чрез износ намаляването на вътрешните поръчки като глобализира производството и продажбите, продължаващата разпокъсаност на отбранителната политика доведе до неефективност и слабости, които са все по-видими по отношение на:






  — | загуби от икономии от мащаба; |
| --- | --- | --- |

2.5.

Въпреки че европейската отбранителна индустрия успя, поне отчасти, да компенсира чрез износ намаляването на вътрешните поръчки като глобализира производството и продажбите, продължаващата разпокъсаност на отбранителната политика доведе до неефективност и слабости, които са все по-видими по отношение на:

—

загуби от икономии от мащаба;

| — | постоянното нарастване на разходите за единица продукция; |
| --- | --- |

—

постоянното нарастване на разходите за единица продукция;

| — | липса на конкуренция между предприятията в държавите на производство; |
| --- | --- |

—

липса на конкуренция между предприятията в държавите на производство;

| — | различни техническо-нормативни стандарти; |
| --- | --- |

—

различни техническо-нормативни стандарти;

| — | по-бавен темп на иновациите; |
| --- | --- |

—

по-бавен темп на иновациите;

| — | увеличаващи се различия по отношение на водещите предприятия извън ЕС; |
| --- | --- |

—

увеличаващи се различия по отношение на водещите предприятия извън ЕС;

| — | високи равнища на зависимост от чуждестранни доставчици. |
| --- | --- |

—

високи равнища на зависимост от чуждестранни доставчици.

| 2.6. | Това положение също така създава риск Европа да не може да се справя с новите предизвикателства, предвид относително ниските поети задължения за разходи, съчетани с ограничена степен на координация на националните политики. |
| --- | --- |

2.6.

Това положение също така създава риск Европа да не може да се справя с новите предизвикателства, предвид относително ниските поети задължения за разходи, съчетани с ограничена степен на координация на националните политики.

| 2.6.1. | Освен това 80 % от обществените поръчки в областта на отбраната остават на чисто национална основа, с очевидно дублиране на разходи. |
| --- | --- |

2.6.1.

Освен това 80 % от обществените поръчки в областта на отбраната остават на чисто национална основа, с очевидно дублиране на разходи.

| 2.7. | Въоръжените сили на европейските държави са достигнали високо равнище на интеграция от оперативна гледна точка и са натрупали дълъг опит в сътрудничеството, но остават напълно разделени на 27 структури, с материално-техническо и тилово осигуряване от строго национален характер, въпреки че все повече се прибягва до различни видове инициативи, които попадат в рамките на т.нар. „обединяване и споделяне“ (pooling and sharing) (10). |
| --- | --- |

2.7.

Въоръжените сили на европейските държави са достигнали високо равнище на интеграция от оперативна гледна точка и са натрупали дълъг опит в сътрудничеството, но остават напълно разделени на 27 структури, с материално-техническо и тилово осигуряване от строго национален характер, въпреки че все повече се прибягва до различни видове инициативи, които попадат в рамките на т.нар. „обединяване и споделяне“ (pooling and sharing) (10).

| 2.8. | В различни документи на Глобалната стратегия (ГСЕС) са определени пет конкретни цели от особено значение за европейската отбрана:






  1) | наличие на военни способности от целия спектър — сухопътни, въздушни, космически и морски; |
| --- | --- | --- |

2.8.

В различни документи на Глобалната стратегия (ГСЕС) са определени пет конкретни цели от особено значение за европейската отбрана:

1)

наличие на военни способности от целия спектър — сухопътни, въздушни, космически и морски;

| 2) | осигуряване на технологични и промишлени средства за придобиване и поддържане на военния капацитет, необходим за независими действия; |
| --- | --- |

2)

осигуряване на технологични и промишлени средства за придобиване и поддържане на военния капацитет, необходим за независими действия;

| 3) | инвестиране в дистанционно пилотирани летателни апарати (ДПЛА); |
| --- | --- |

3)

инвестиране в дистанционно пилотирани летателни апарати (ДПЛА);

| 4) | инвестиране в сателитни комуникации, автономен достъп до космическото пространство и постоянно наблюдение на Земята; |
| --- | --- |

4)

инвестиране в сателитни комуникации, автономен достъп до космическото пространство и постоянно наблюдение на Земята;

| 5) | предоставяне на държавите членки на капацитет за отбрана срещу кибернетични заплахи и подкрепа в тази сфера. |
| --- | --- |

5)

предоставяне на държавите членки на капацитет за отбрана срещу кибернетични заплахи и подкрепа в тази сфера.

| 2.9. | Пакетът инициативи, част от които са предложението за регламент за създаване на програма за развитие на европейската отбранителна промишленост и предложението за създаване на Европейски фонд за отбрана за подпомагане на съвместните инвестиции в изследвания и развитие на технологии и материали, е насочен към това да се постави началото на процеса на реформиране на сектора на отбраната и сигурността, с цел:






  — | да се засили сътрудничеството между държавите членки и да се създадат нови програми за сътрудничество; |
| --- | --- | --- |

2.9.

Пакетът инициативи, част от които са предложението за регламент за създаване на програма за развитие на европейската отбранителна промишленост и предложението за създаване на Европейски фонд за отбрана за подпомагане на съвместните инвестиции в изследвания и развитие на технологии и материали, е насочен към това да се постави началото на процеса на реформиране на сектора на отбраната и сигурността, с цел:

—

да се засили сътрудничеството между държавите членки и да се създадат нови програми за сътрудничество;

| — | да се намалят бариерите между националните пазари; |
| --- | --- |

—

да се намалят бариерите между националните пазари;

| — | да се помогне на европейската отбранителна промишленост да повиши конкурентоспособността си; |
| --- | --- |

—

да се помогне на европейската отбранителна промишленост да повиши конкурентоспособността си;

| — | да се насърчи синергията между гражданските и военните научни изследвания; |
| --- | --- |

—

да се насърчи синергията между гражданските и военните научни изследвания;

| — | да се идентифицират области като енергетиката, космическите технологии и технологиите с двойна употреба, така че те да могат да допринесат за укрепването на отбранителните способности на Европа. |
| --- | --- |

—

да се идентифицират области като енергетиката, космическите технологии и технологиите с двойна употреба, така че те да могат да допринесат за укрепването на отбранителните способности на Европа.

| 2.9.1. | За може секторът да посрещне глобалните предизвикателства е необходимо да се развие потенциалът на Европейската агенция по отбрана за идентифициране на общите оперативни области на действие, които да бъдат предоставени на държавите членки за решение. |
| --- | --- |

2.9.1.

За може секторът да посрещне глобалните предизвикателства е необходимо да се развие потенциалът на Европейската агенция по отбрана за идентифициране на общите оперативни области на действие, които да бъдат предоставени на държавите членки за решение.

| 2.10. | Европейският съвет от 15 декември 2016 г. призова Комисията „през първата половина на 2017 г. да представи предложение за създаване на Европейски фонд за отбрана, включващо възможност за съвместно развиване на способности, договорено с общото съгласие на държавите членки“ (11). Във връзка с провеждането на съвместно заседание на Съвета на министрите на външните работи и отбраната, в своите заключения Европейският съвет от март 2017 г. изрази желание за създаването на военни сили за планиране и провеждане на военни операции (MPCC) и на нова структура, имаща за цел подобряване на способността на ЕС да реагира по-бързо, ефективно и хомогенно. |
| --- | --- |

2.10.

Европейският съвет от 15 декември 2016 г. призова Комисията „през първата половина на 2017 г. да представи предложение за създаване на Европейски фонд за отбрана, включващо възможност за съвместно развиване на способности, договорено с общото съгласие на държавите членки“ (11). Във връзка с провеждането на съвместно заседание на Съвета на министрите на външните работи и отбраната, в своите заключения Европейският съвет от март 2017 г. изрази желание за създаването на военни сили за планиране и провеждане на военни операции (MPCC) и на нова структура, имаща за цел подобряване на способността на ЕС да реагира по-бързо, ефективно и хомогенно.

| 2.11. | Европейският съвет от 22 и 23 юни 2017 г. постигна съгласие относно „нуждата да се започне всеобхватно и амбициозно постоянно структурирано сътрудничество (ПСС)“ със списък с общи критерии и обвързващи ангажименти, в пълно съответствие с член 42, параграф 6 и член 46 от ДЕС, както и с Протокол 10 към Договора, в съответствие с планирането в областта на националната отбрана на държавите членки и със съответните ангажименти, договорени в контекста на НАТО и ООН от заинтересованите държави членки (12). |
| --- | --- |

2.11.

Европейският съвет от 22 и 23 юни 2017 г. постигна съгласие относно „нуждата да се започне всеобхватно и амбициозно постоянно структурирано сътрудничество (ПСС)“ със списък с общи критерии и обвързващи ангажименти, в пълно съответствие с член 42, параграф 6 и член 46 от ДЕС, както и с Протокол 10 към Договора, в съответствие с планирането в областта на националната отбрана на държавите членки и със съответните ангажименти, договорени в контекста на НАТО и ООН от заинтересованите държави членки (12).

| 2.12. | От своя страна Парламентът продължи да призовава за засилено сътрудничество между държавите — членки на ЕС, в областта на отбраната, както и за пълно прилагане на разпоредбите на Договора от Лисабон по отношение на сигурността и отбраната. В Резолюцията си от 22 ноември 2016 г. относно Европейския съюз за отбрана (13) ЕП насърчи „Европейския съвет да ръководи постепенното определяне на обща отбранителна политика на Съюза“ и да предоставя допълнителни финансови ресурси за гарантиране на неговото прилагане. |
| --- | --- |

2.12.

От своя страна Парламентът продължи да призовава за засилено сътрудничество между държавите — членки на ЕС, в областта на отбраната, както и за пълно прилагане на разпоредбите на Договора от Лисабон по отношение на сигурността и отбраната. В Резолюцията си от 22 ноември 2016 г. относно Европейския съюз за отбрана (13) ЕП насърчи „Европейския съвет да ръководи постепенното определяне на обща отбранителна политика на Съюза“ и да предоставя допълнителни финансови ресурси за гарантиране на неговото прилагане.

| 2.12.1. | ЕП също така подчерта необходимостта европейските държави да разполагат с надежден военен капацитет, насърчи държавите членки да увеличат своите съвместни усилия и повтори призива си за систематично координиране на военните изисквания в хармонизиран процес на планиране, координиран с процеса на НАТО за планиране на отбраната (14). |
| --- | --- |

2.12.1.

ЕП също така подчерта необходимостта европейските държави да разполагат с надежден военен капацитет, насърчи държавите членки да увеличат своите съвместни усилия и повтори призива си за систематично координиране на военните изисквания в хармонизиран процес на планиране, координиран с процеса на НАТО за планиране на отбраната (14).

| 2.13. | Комитетът, от своя страна, имаше възможност да се произнесе на няколко пъти относно политиките в областта на отбраната (15) като призовава „за значителен качествен напредък в европейското сътрудничество в областта на отбраната“, предвид факта, че „отбранителните пазар и промишленост на ЕС са твърде разпокъсани“ (16). |
| --- | --- |

2.13.

Комитетът, от своя страна, имаше възможност да се произнесе на няколко пъти относно политиките в областта на отбраната (15) като призовава „за значителен качествен напредък в европейското сътрудничество в областта на отбраната“, предвид факта, че „отбранителните пазар и промишленост на ЕС са твърде разпокъсани“ (16).

3.   Предложението на Европейската комисия

| 3.1. | Европейската комисия предложи създаването на Европейска програма за промишлено развитие в областта на отбраната с бюджет от 500 млн. евро за периода 1 януари 2019 г. — 31 декември 2020 г., със следните цели:






  — | подобряване на конкурентоспособността и иновационния капацитет на отбранителната промишленост на ЕС чрез подкрепа на действията по време на етапа на разработване и насърчаване на всички форми на иновации; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Европейската комисия предложи създаването на Европейска програма за промишлено развитие в областта на отбраната с бюджет от 500 млн. евро за периода 1 януари 2019 г. — 31 декември 2020 г., със следните цели:

—

подобряване на конкурентоспособността и иновационния капацитет на отбранителната промишленост на ЕС чрез подкрепа на действията по време на етапа на разработване и насърчаване на всички форми на иновации;

| — | оптимизиране на сътрудничеството между предприятията по отношение на развитието на продукти и технологии; |
| --- | --- |

—

оптимизиране на сътрудничеството между предприятията по отношение на развитието на продукти и технологии;

| — | подкрепа за НИРД, най-вече в разработването на резултатите от научните изследвания; |
| --- | --- |

—

подкрепа за НИРД, най-вече в разработването на резултатите от научните изследвания;

| — | насърчаване на сътрудничеството между предприятията с цел да се намали дублирането и разпиляването и да се осъществяват икономии от мащаба. |
| --- | --- |

—

насърчаване на сътрудничеството между предприятията с цел да се намали дублирането и разпиляването и да се осъществяват икономии от мащаба.

| 3.2. | Финансовото участие на Съюза е под формата на субсидии, финансови инструменти или възлагане на обществени поръчки, за подпомагане на разработването, определянето на технически спецификации, разработването на прототипи и изпитванията, квалифицирането и сертифицирането на продукти и компоненти и на технологиите. |
| --- | --- |

3.2.

Финансовото участие на Съюза е под формата на субсидии, финансови инструменти или възлагане на обществени поръчки, за подпомагане на разработването, определянето на технически спецификации, разработването на прототипи и изпитванията, квалифицирането и сертифицирането на продукти и компоненти и на технологиите.

| 3.3. | Предложените критерии за допустимост са: предложения за сътрудничество на най-малко три предприятия, установени в най-малко две различни държави членки; равнището на финансиране е ограничено на 20 % от общите разходи за действието, когато то е свързано със създаване на прототипи, докато за другите действия всички разходи биха могли да бъдат покрити. |
| --- | --- |

3.3.

Предложените критерии за допустимост са: предложения за сътрудничество на най-малко три предприятия, установени в най-малко две различни държави членки; равнището на финансиране е ограничено на 20 % от общите разходи за действието, когато то е свързано със създаване на прототипи, докато за другите действия всички разходи биха могли да бъдат покрити.

4.   Общи бележки

| 4.1. | ЕИСК приветства инициативи, насочени към преодоляване на предизвикателствата на утрешния ден и за защита на сигурността — включително киберсигурността — на европейските граждани, насърчаване на стратегическата самостоятелност на европейската отбранителна промишленост и разработване на стабилна обща промишлена и технологична база. |
| --- | --- |

4.1.

ЕИСК приветства инициативи, насочени към преодоляване на предизвикателствата на утрешния ден и за защита на сигурността — включително киберсигурността — на европейските граждани, насърчаване на стратегическата самостоятелност на европейската отбранителна промишленост и разработване на стабилна обща промишлена и технологична база.

| 4.2. | Комитетът твърдо подкрепя създаването на Европейска програма за промишлено развитие в областта на отбраната с проект за регламент, като първа стъпка, подлежаща на усъвършенстване и укрепване по отношение на отпусканите понастоящем средства, с цел създаване на система за обща отбрана, особено в сферата на НИРД, която предвид настоящия геополитически контекст е все по-неотложна. |
| --- | --- |

4.2.

Комитетът твърдо подкрепя създаването на Европейска програма за промишлено развитие в областта на отбраната с проект за регламент, като първа стъпка, подлежаща на усъвършенстване и укрепване по отношение на отпусканите понастоящем средства, с цел създаване на система за обща отбрана, особено в сферата на НИРД, която предвид настоящия геополитически контекст е все по-неотложна.

| 4.3. | ЕИСК счита, че е време за създаването на истински, цялостен, ефективен и конкурентен единен европейски пазар в областта на отбраната в ЕС-27, притежаващ следните характеристики:






  — | по-отворен, без сегментиране включително и по отношение на стандарти, технически спецификации и сертифициране на ЕО; |
| --- | --- | --- |

4.3.

ЕИСК счита, че е време за създаването на истински, цялостен, ефективен и конкурентен единен европейски пазар в областта на отбраната в ЕС-27, притежаващ следните характеристики:

—

по-отворен, без сегментиране включително и по отношение на стандарти, технически спецификации и сертифициране на ЕО;

| — | по-добри възможности за достъп до суровини; |
| --- | --- |

—

по-добри възможности за достъп до суровини;

| — | специфична подкрепа за малките и средни предприятия; |
| --- | --- |

—

специфична подкрепа за малките и средни предприятия;

| — | улеснен достъп до финансиране, до информация и до другите пазари; |
| --- | --- |

—

улеснен достъп до финансиране, до информация и до другите пазари;

| — | силна специализация на ролите; |
| --- | --- |

—

силна специализация на ролите;

| — | ефективно използване на енергийните и пространствени инфраструктури; |
| --- | --- |

—

ефективно използване на енергийните и пространствени инфраструктури;

| — | по-добра защита на границите и наложителна морската безопасност; |
| --- | --- |

—

по-добра защита на границите и наложителна морската безопасност;

| — | прогнозни дейности, в полза на изграждане на общо виждане, възприето на цялата територия на ЕС; |
| --- | --- |

—

прогнозни дейности, в полза на изграждане на общо виждане, възприето на цялата територия на ЕС;

| — | устойчиво и социално приемливо развитие, което да се противопоставя на несигурната заетост; |
| --- | --- |

—

устойчиво и социално приемливо развитие, което да се противопоставя на несигурната заетост;

| — | улесняване на междусекторната търговия в рамките на ЕС чрез опростяване на временния внос между предприятия, които са ОИОСБ (17). |
| --- | --- |

—

улесняване на междусекторната търговия в рамките на ЕС чрез опростяване на временния внос между предприятия, които са ОИОСБ (17).

| 4.3.1. | ЕИСК изразява убеждението, че единствено борбата срещу несигурното положение на работниците от промишлената и технологичната база на европейската отбрана ще даде възможност да се гарантира придобиването на умения от страна на предприятията и ще позволи постигането на целите, които си поставя програмата EDIDP. |
| --- | --- |

4.3.1.

ЕИСК изразява убеждението, че единствено борбата срещу несигурното положение на работниците от промишлената и технологичната база на европейската отбрана ще даде възможност да се гарантира придобиването на умения от страна на предприятията и ще позволи постигането на целите, които си поставя програмата EDIDP.

| 4.4. | Комитетът смята, че отпуснатите бюджетни средства на програмата EDIDP е изключително ограничено и че тя би трябвало да може да получава подкрепа и от ЕФСИ, „за да се постигне възможно най-доброто въздействие върху заетостта, включително технологии с двойна употреба, свързани със сектора на сигурността и отбраната в подкрепа на създаването на единна, силна и по-категорично определена европейска отбранителна технологична и индустриална база (ЕОТИБ)“ (18). |
| --- | --- |

4.4.

Комитетът смята, че отпуснатите бюджетни средства на програмата EDIDP е изключително ограничено и че тя би трябвало да може да получава подкрепа и от ЕФСИ, „за да се постигне възможно най-доброто въздействие върху заетостта, включително технологии с двойна употреба, свързани със сектора на сигурността и отбраната в подкрепа на създаването на единна, силна и по-категорично определена европейска отбранителна технологична и индустриална база (ЕОТИБ)“ (18).

| 4.5. | ЕИСК също така счита, че критериите за допустимост са недостатъчни за гарантирането на това, че технологичната и промишлената база на действията действително ще бъде с европейски характер: би трябвало да се предвидят поне три независими предприятия от поне три различни държави членки, в допълнение към потребителски групи, съставени от малки предприятия. |
| --- | --- |

4.5.

ЕИСК също така счита, че критериите за допустимост са недостатъчни за гарантирането на това, че технологичната и промишлената база на действията действително ще бъде с европейски характер: би трябвало да се предвидят поне три независими предприятия от поне три различни държави членки, в допълнение към потребителски групи, съставени от малки предприятия.

| 4.5.1. | Освен това би трябвало да се гарантира подходящо равновесие между различните европейски страни, както и значително участие на по-малките предприятия. |
| --- | --- |

4.5.1.

Освен това би трябвало да се гарантира подходящо равновесие между различните европейски страни, както и значително участие на по-малките предприятия.

| 4.6. | ЕИСК изразява желание европейското финансиране да гарантира, че дейностите за развитие са в полза приоритетно на европейските предприятия. |
| --- | --- |

4.6.

ЕИСК изразява желание европейското финансиране да гарантира, че дейностите за развитие са в полза приоритетно на европейските предприятия.

| 4.7. | Освен това Комитетът би желал правилата относно износа на отбранителни оръжия да бъдат хармонизирани на европейско равнище, в съответствие с правилата на Договора за търговията с оръжие (ДТО), подписан и ратифициран от всички държави — членки на Европейския съюз, за да се осигури отстраняването на евентуална причина за нарушаване на конкуренцията между европейските предприятия, която би затруднила достъпа до пазара за износ. |
| --- | --- |

4.7.

Освен това Комитетът би желал правилата относно износа на отбранителни оръжия да бъдат хармонизирани на европейско равнище, в съответствие с правилата на Договора за търговията с оръжие (ДТО), подписан и ратифициран от всички държави — членки на Европейския съюз, за да се осигури отстраняването на евентуална причина за нарушаване на конкуренцията между европейските предприятия, която би затруднила достъпа до пазара за износ.

| 4.8. | По отношение на видовете дейности, ЕИСК счита, че е от съществено значение да се води борба с несигурната заетост на работещите в европейската отбранителна промишленост. Целта на европейското финансиране е да се повиши компетентността на промишлената и технологичната основа на отбраната. Тъй като компетентността на промишлеността се определя от работещите в нея е необходимо да съществува стабилно и сигурно сътрудничество между тях и предприятията, в които те работят. |
| --- | --- |

4.8.

По отношение на видовете дейности, ЕИСК счита, че е от съществено значение да се води борба с несигурната заетост на работещите в европейската отбранителна промишленост. Целта на европейското финансиране е да се повиши компетентността на промишлената и технологичната основа на отбраната. Тъй като компетентността на промишлеността се определя от работещите в нея е необходимо да съществува стабилно и сигурно сътрудничество между тях и предприятията, в които те работят.

| 4.9. | Същото се отнася, според ЕИСК, и за критериите за подбор, сред които би трябвало да бъдат включени:






  — | очакваното въздействие от гледна точка на количественото и качественото повишаване на уменията на работниците; |
| --- | --- | --- |

4.9.

Същото се отнася, според ЕИСК, и за критериите за подбор, сред които би трябвало да бъдат включени:

—

очакваното въздействие от гледна точка на количественото и качественото повишаване на уменията на работниците;

| — | присъствието на малки и средни предприятия, като допълнителен фактор за избора на даден проект; |
| --- | --- |

—

присъствието на малки и средни предприятия, като допълнителен фактор за избора на даден проект;

| — | спазването на социални и екологични стандарти (19). |
| --- | --- |

—

спазването на социални и екологични стандарти (19).

| 4.9.1. | Според ЕИСК би трябвало да се предвиди дял (например 10 %) за постоянни програми, предназначени за малки проекти и адресирани към по-малките предприятия, което би дало възможност за по-балансирано участие в програмата на всички активни участници в технологичното и новаторско развитие на продукти и услуги в сектора на отбраната. |
| --- | --- |

4.9.1.

Според ЕИСК би трябвало да се предвиди дял (например 10 %) за постоянни програми, предназначени за малки проекти и адресирани към по-малките предприятия, което би дало възможност за по-балансирано участие в програмата на всички активни участници в технологичното и новаторско развитие на продукти и услуги в сектора на отбраната.

| 4.10. | ЕИСК счита, че е от съществено значение към изпълнителните правомощия на Комисията да се добави управление на EDIDP, което да е в състояние да определи споделени и конкретни цели с помощта на:






  — | консултативен комитет от промишлени експерти от държавите членки, имащ за задача да предложи приоритетни теми; |
| --- | --- | --- |

4.10.

ЕИСК счита, че е от съществено значение към изпълнителните правомощия на Комисията да се добави управление на EDIDP, което да е в състояние да определи споделени и конкретни цели с помощта на:

—

консултативен комитет от промишлени експерти от държавите членки, имащ за задача да предложи приоритетни теми;

| — | управителен съвет на програмата от представители на държавите членки с цел гарантиране на геополитически баланс в целия Съюз. |
| --- | --- |

—

управителен съвет на програмата от представители на държавите членки с цел гарантиране на геополитически баланс в целия Съюз.

5.   Действия, които трябва бъдат предприети:

| 5.1. | да се изтъкне ключовата роля, която европейската отбрана играе за защитата на европейските интереси от гледна точка на сигурността, както и основното значение на поетите международни ангажименти за демокрацията и правовата държава; |
| --- | --- |

5.1.

да се изтъкне ключовата роля, която европейската отбрана играе за защитата на европейските интереси от гледна точка на сигурността, както и основното значение на поетите международни ангажименти за демокрацията и правовата държава;

| 5.2. | да се изтъкнат уменията и професионализмът на отбранителните войски, разглеждани като сектор, който по традиция насърчава научните изследвания и иновациите, както и като двигател на предприемаческото и икономическо възстановяване на европейската система на производство; |
| --- | --- |

5.2.

да се изтъкнат уменията и професионализмът на отбранителните войски, разглеждани като сектор, който по традиция насърчава научните изследвания и иновациите, както и като двигател на предприемаческото и икономическо възстановяване на европейската система на производство;

| 5.3. | да се утвърди чувството за идентичност и принадлежност към Европейския съюз, чрез споделянето от граждани на различни държави на един и същ набор от ценности; |
| --- | --- |

5.3.

да се утвърди чувството за идентичност и принадлежност към Европейския съюз, чрез споделянето от граждани на различни държави на един и същ набор от ценности;

| 5.4. | да се увеличат познанията, осведомеността и подкрепата на европейските граждани за военната организация и организацията на институционалните дейности на отбраната; |
| --- | --- |

5.4.

да се увеличат познанията, осведомеността и подкрепата на европейските граждани за военната организация и организацията на институционалните дейности на отбраната;

| 5.5. | да се увеличат знанията, осведомеността и подкрепата на европейските граждани за дейността, свързана с технологичното развитие на инструментите за отбрана, които се отразяват пряко върху гражданското общество и развитието на страната; |
| --- | --- |

5.5.

да се увеличат знанията, осведомеността и подкрепата на европейските граждани за дейността, свързана с технологичното развитие на инструментите за отбрана, които се отразяват пряко върху гражданското общество и развитието на страната;

| 5.6. | да се развие комуникационното измерение на новия общ подход, с цел да се разполага с все повече обучени и квалифицирани служители в областта на европейската комуникация. Дейностите ще бъдат белязани от ръководния принцип за „класификация и координация“, разработен въз основа на подхода на координация на европейско равнище, съвместно с НАТО. |
| --- | --- |

5.6.

да се развие комуникационното измерение на новия общ подход, с цел да се разполага с все повече обучени и квалифицирани служители в областта на европейската комуникация. Дейностите ще бъдат белязани от ръководния принцип за „класификация и координация“, разработен въз основа на подхода на координация на европейско равнище, съвместно с НАТО.

| 5.7. | Киберсигурността и киберотбраната са области, в които секторът на отбраната е ключов участник на европейско равнище, свързан с появата на кибернетично пространство като нова област, нареждаща се до традиционните военни области. |
| --- | --- |

5.7.

Киберсигурността и киберотбраната са области, в които секторът на отбраната е ключов участник на европейско равнище, свързан с появата на кибернетично пространство като нова област, нареждаща се до традиционните военни области.

Брюксел, 7 декември 2017 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

(1)  ОВ C 288, 31.8.2017 г., стр. 62.

1

(2)  Вж. Европейски съвет на 22 и 23 юни 2017 г.

2

(3)  Вж. Съвместната декларация от 8 юли 2016 г.

3

(4)  ISO 14000 и ISO 18000, ISO14006 и ISO 45001, ISO 14006.

4

(5)  Европейски съюз, Shared Vision, Common Action: (Споделена визия, общо действие), юни 2016 г.,

5

https://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/eugs_review_web.pdf.

(6)  Съвместна декларация, Варшава, 8 юли 2016 г., http://www.nato.int/cps/en/natohq/official_texts_133163.htm.

6

(7)  Aerospace and Defence Industries Association of Europe (Европейска браншова асоциация в областта на въздухоплаването, космическите изследвания и отбраната), 2017 г.

7

(8)  SWD(2017) 228 final, параграф. 2.2.

8

(9)  Вж. параграф 9.

9

(10)  Вж. например програмите Eurofighter Thypoon или A400M

10

(11)  Заключения на Съвета по външни работи, 15 ноември 2016 г.

11

(12)  Вж. бележка под линия 2.

12

(13)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2016-0435+0+DOC+XML+V0//BG.

13

(14)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2012-0456+0+DOC+XML+V0//BG.

14

(15)  ОВ C 288, 31.8.2017 г., стр. 62, ОВ C 67, 6.3.2014 г., стр. 125, ОВ C 299, 4.10.2012 г., стр. 17, ОВ C 100, 30.4.2009 г., стр. 114, ОВ C 100, 30.4.2009 г., стр. 109.

15

(16)  ОВ C 288, 31.8.2017 г., стр. 62.

16

(17)  ОИОСБ — одобрен икономически оператор за сигурност и безопасност с подходящи стандарти за гарантиране на безопасността на международната верига за доставки.

17

(18)  ЕФСИ: Европейски фонд за стратегически инвестиции — вж. становище OВ C 75, 10.3.2017стp. 57.

18

(19)  Вж. бележка под линия 4.

19

---

| 11.4.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 129/58 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 129/58

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно

„Начало на дейността на Европейския фонд за отбрана“

[COM(2017) 295 final]

(2018/C 129/09)

| Докладчик: | Mihai IVAŞCU |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Fabien COUDERC |

Докладчик:

Mihai IVAŞCU

Съдокладчик:

Fabien COUDERC

| Консултация | Европейска комисия, 4 август 2017 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Решение на Бюрото на Комитета | 16 юни 2017 г. |
| Компетентен орган | Консултативна комисия по индустриални промени (CCMI) |
| Приемане от CCMI | 16 ноември 2017 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 7 декември 2018 г. |
| Пленарна сесия No | 530 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 179/2/5 |

Консултация

Европейска комисия, 4 август 2017 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Решение на Бюрото на Комитета

16 юни 2017 г.

Компетентен орган

Консултативна комисия по индустриални промени (CCMI)

Приемане от CCMI

16 ноември 2017 г.

Приемане на пленарна сесия

7 декември 2018 г.

Пленарна сесия No

530

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

179/2/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК счита, че Европейският съюз трябва да поеме по-голяма отговорност за своята отбрана и да бъде готов и способен да възпре всяка външна заплаха за своите граждани и своя начин на живот. |
| --- | --- |

1.1.

ЕИСК счита, че Европейският съюз трябва да поеме по-голяма отговорност за своята отбрана и да бъде готов и способен да възпре всяка външна заплаха за своите граждани и своя начин на живот.

| 1.2. | В Европейския план за действие в областта на отбраната и в Глобалната стратегия се изтъква колко е важно отбранителната промишленост на ЕС да постигне стратегическа автономност, за да стане ЕС важен и надежден участник в сектора на отбраната. Европейският фонд за отбрана (ЕФО) има ясната цел да стимулира сътрудничеството между държавите членки, както в областта на научноизследователската и технологична дейност (НИТД), така и в развойната дейност и стратегическото осигуряване на военни способности. Специално внимание би трябвало да се обърне на свързването на НИТД с развитието на способностите. |
| --- | --- |

1.2.

В Европейския план за действие в областта на отбраната и в Глобалната стратегия се изтъква колко е важно отбранителната промишленост на ЕС да постигне стратегическа автономност, за да стане ЕС важен и надежден участник в сектора на отбраната. Европейският фонд за отбрана (ЕФО) има ясната цел да стимулира сътрудничеството между държавите членки, както в областта на научноизследователската и технологична дейност (НИТД), така и в развойната дейност и стратегическото осигуряване на военни способности. Специално внимание би трябвало да се обърне на свързването на НИТД с развитието на способностите.

| 1.3. | ЕИСК счита, че отбранителната промишленост играе важна роля в европейската икономика, като от нея зависят 1,4 милиона работни места. Липсата на координация ни струва между 25 и 100 милиарда евро годишно, което е неприемлива сума в една глобална конкурентна среда. |
| --- | --- |

1.3.

ЕИСК счита, че отбранителната промишленост играе важна роля в европейската икономика, като от нея зависят 1,4 милиона работни места. Липсата на координация ни струва между 25 и 100 милиарда евро годишно, което е неприемлива сума в една глобална конкурентна среда.

| 1.4. | ЕИСК настоятелно препоръчва на държавите членки и на Европейската комисия да използват ЕФО, за да поддържат ключов промишлен капацитет на територията на Европа и да гарантират, че европейските фондове се изразходват за европейска НИРД и за закупуване на европейски оръжейни системи. |
| --- | --- |

1.4.

ЕИСК настоятелно препоръчва на държавите членки и на Европейската комисия да използват ЕФО, за да поддържат ключов промишлен капацитет на територията на Европа и да гарантират, че европейските фондове се изразходват за европейска НИРД и за закупуване на европейски оръжейни системи.

| 1.5. | ЕИСК подкрепя основания на конкурентоспособността подход на ЕФО, който ще осигурява достъп за всички държави членки и същевременно ще финансира проекти, които ще произвеждат добавена стойност и авангардни технологии. |
| --- | --- |

1.5.

ЕИСК подкрепя основания на конкурентоспособността подход на ЕФО, който ще осигурява достъп за всички държави членки и същевременно ще финансира проекти, които ще произвеждат добавена стойност и авангардни технологии.

| 1.6. | ЕИСК смята, че успоредно с осигуряването на финансиране за промишлеността, Европейската комисия би трябвало да изгради рамката за по-добра комуникация между участниците от индустрията, независимо от това колко са големи, в държавите членки. |
| --- | --- |

1.6.

ЕИСК смята, че успоредно с осигуряването на финансиране за промишлеността, Европейската комисия би трябвало да изгради рамката за по-добра комуникация между участниците от индустрията, независимо от това колко са големи, в държавите членки.

| 1.7. | ЕИСК оценява специалното внимание, което се обръща на МСП в настоящото предложение, без значение от коя държава са те. МСП често са източникът на иновации в авангардни области като информационните технологии и комуникациите (ИТК) и киберсигурността. Освен това ЕИСК би приветствал и участието на МСП в механизми, като например система с бонуси, които биха подобрили трансграничното сътрудничество на МСП. |
| --- | --- |

1.7.

ЕИСК оценява специалното внимание, което се обръща на МСП в настоящото предложение, без значение от коя държава са те. МСП често са източникът на иновации в авангардни области като информационните технологии и комуникациите (ИТК) и киберсигурността. Освен това ЕИСК би приветствал и участието на МСП в механизми, като например система с бонуси, които биха подобрили трансграничното сътрудничество на МСП.

| 1.8. | ЕИСК е твърдо убеден, че е необходимо да се изградят силни ключови способности, които да служат на европейските интереси. Те трябва да бъдат определени от държавите членки в съответствие с техните национални политики за отбрана, европейските цели и задължения във връзка с партньорството в НАТО. |
| --- | --- |

1.8.

ЕИСК е твърдо убеден, че е необходимо да се изградят силни ключови способности, които да служат на европейските интереси. Те трябва да бъдат определени от държавите членки в съответствие с техните национални политики за отбрана, европейските цели и задължения във връзка с партньорството в НАТО.

| 1.9. | ЕИСК счита, че основният акцент трябва да бъде върху технологиите, които биха могли да имат решаващо значение за възможността на ЕС да заеме водеща позиция в технологичната област. Това може да бъде постигнато чрез общо планиране на отбраната и изготвяне на план за ключовите способности. |
| --- | --- |

1.9.

ЕИСК счита, че основният акцент трябва да бъде върху технологиите, които биха могли да имат решаващо значение за възможността на ЕС да заеме водеща позиция в технологичната област. Това може да бъде постигнато чрез общо планиране на отбраната и изготвяне на план за ключовите способности.

| 1.10. | ЕИСК препоръчва в процеса на възлагане на обществени поръчки да се отчитат задължителните високи социални и екологични стандарти. |
| --- | --- |

1.10.

ЕИСК препоръчва в процеса на възлагане на обществени поръчки да се отчитат задължителните високи социални и екологични стандарти.

| 1.11. | ЕИСК счита, че схемите за финансиране не могат да бъдат същите като в другите сектори на дейност, предвид особеностите на сектора на отбраната и подозренията и опасенията, свързани със споделянето на знания между предприятията или държавите членки. |
| --- | --- |

1.11.

ЕИСК счита, че схемите за финансиране не могат да бъдат същите като в другите сектори на дейност, предвид особеностите на сектора на отбраната и подозренията и опасенията, свързани със споделянето на знания между предприятията или държавите членки.

| 1.12. | ЕИСК счита, че формата на управлението на ЕФО трябва да бъде определена възможно най-скоро и да включва Европейския съюз, Европейската агенция по отбрана и държавите членки, а също и промишлеността. Комисията би трябвало да проучи нови възможности за ограничаване на равнището на бюрокрация, свързана с въвеждането на ЕФО. Освен това ЕИСК препоръчва Европейският парламент да има редовен достъп до докладите, така че да може да оценява работата на фонда. |
| --- | --- |

1.12.

ЕИСК счита, че формата на управлението на ЕФО трябва да бъде определена възможно най-скоро и да включва Европейския съюз, Европейската агенция по отбрана и държавите членки, а също и промишлеността. Комисията би трябвало да проучи нови възможности за ограничаване на равнището на бюрокрация, свързана с въвеждането на ЕФО. Освен това ЕИСК препоръчва Европейският парламент да има редовен достъп до докладите, така че да може да оценява работата на фонда.

| 1.13. | ЕИСК препоръчва с развитието на програмата на ЕФО да се проучи възможността за увеличаване на минималния брой държави, участващи в отговарящ на изискванията проект, до три. |
| --- | --- |

1.13.

ЕИСК препоръчва с развитието на програмата на ЕФО да се проучи възможността за увеличаване на минималния брой държави, участващи в отговарящ на изискванията проект, до три.

| 1.14. | ЕИСК счита, че максималното увеличаване на броя на държавите членки, участващи в ЕФО, ще намали излишъците и ще насърчи стандартизацията на логистиката и подсистемите. По този начин ще се избегне и дублирането на настоящите стандарти на НАТО и ще се намали фрагментирането на оръжейните системи. Поради това, по отношение на всеки спечелил проект, ЕФО и избраният индустриален консорциум трябва да си сътрудничат тясно на ранните етапи от разработването, за да определят общи норми и стандарти. |
| --- | --- |

1.14.

ЕИСК счита, че максималното увеличаване на броя на държавите членки, участващи в ЕФО, ще намали излишъците и ще насърчи стандартизацията на логистиката и подсистемите. По този начин ще се избегне и дублирането на настоящите стандарти на НАТО и ще се намали фрагментирането на оръжейните системи. Поради това, по отношение на всеки спечелил проект, ЕФО и избраният индустриален консорциум трябва да си сътрудничат тясно на ранните етапи от разработването, за да определят общи норми и стандарти.

| 1.15. | ЕИСК има съмнения по отношение на разумната степен на очакване, че „резултатите от разработката ще бъдат закупени“, предвид факта, че сред изследванията във военната област има много примери за разработени проекти, които впоследствие не са закупени от държавите. ЕИСК призовава за ясни правила по отношение на ангажимента за закупуване на успешно разработените способности. |
| --- | --- |

1.15.

ЕИСК има съмнения по отношение на разумната степен на очакване, че „резултатите от разработката ще бъдат закупени“, предвид факта, че сред изследванията във военната област има много примери за разработени проекти, които впоследствие не са закупени от държавите. ЕИСК призовава за ясни правила по отношение на ангажимента за закупуване на успешно разработените способности.

| 1.16. | ЕИСК препоръчва да се даде възможност за използване на обучителни програми, съфинансирани от Европейския съюз на ранните етапи от разработването на проектите, финансирани по линията на компонента „способности“. Квалифицираната работна сила е ключов фактор за разработването на авангардни технологии в областта на отбраната. |
| --- | --- |

1.16.

ЕИСК препоръчва да се даде възможност за използване на обучителни програми, съфинансирани от Европейския съюз на ранните етапи от разработването на проектите, финансирани по линията на компонента „способности“. Квалифицираната работна сила е ключов фактор за разработването на авангардни технологии в областта на отбраната.

| 1.17. | Освен това ЕИСК като представителен орган на организираното гражданско общество е готов да предостави експертен опит и консултации по всички въпроси, свързани с икономическите и социалните аспекти на ЕФО. |
| --- | --- |

1.17.

Освен това ЕИСК като представителен орган на организираното гражданско общество е готов да предостави експертен опит и консултации по всички въпроси, свързани с икономическите и социалните аспекти на ЕФО.

2.   Контекст на становището, включително съответното законодателно предложение

| 2.1. | По отношение на геополитическата среда Европа е изправена пред извънредно стечение от обстоятелства. Нарастващата нестабилност на международната сцена създаде нестабилна по отношение на сигурността среда, която поражда множество заплахи, както конвенционални, така и неконвенционални. Европейските граждани искат да използваме всички средства, с които разполагаме, за да противодействаме на тези предизвикателства. |
| --- | --- |

2.1.

По отношение на геополитическата среда Европа е изправена пред извънредно стечение от обстоятелства. Нарастващата нестабилност на международната сцена създаде нестабилна по отношение на сигурността среда, която поражда множество заплахи, както конвенционални, така и неконвенционални. Европейските граждани искат да използваме всички средства, с които разполагаме, за да противодействаме на тези предизвикателства.

| 2.2. | За да потвърди своята роля на международната сцена, Европа трябва да е способна да се противопоставя на външните заплахи по ефективен и независим начин. В настоящия геополитически контекст способността за военно влияние в Близкия изток и Африка е от жизненоважно значение за безопасността и благосъстоянието на европейските граждани. |
| --- | --- |

2.2.

За да потвърди своята роля на международната сцена, Европа трябва да е способна да се противопоставя на външните заплахи по ефективен и независим начин. В настоящия геополитически контекст способността за военно влияние в Близкия изток и Африка е от жизненоважно значение за безопасността и благосъстоянието на европейските граждани.

| 2.3. | През 2014 г., след непрекъснат спад, започнал през 2006 г. и достигнал 27 %, 27-те държави — членки на ЕС, изразходваха приблизително 2 милиарда евро за НИТД в областта на отбраната, а разходите за НИТД, направени в рамките на сътрудничество, спаднаха с повече от 30 %. В същото време САЩ изразходваха по 9 милиарда евро годишно за НИТД в областта на отбраната, в периода 2012—2014 г. Русия удвои разходите си за НИТД в областта на отбраната, а според последните данни Китай също е увеличила инвестициите си в НИРД в областта на отбраната (1). |
| --- | --- |

2.3.

През 2014 г., след непрекъснат спад, започнал през 2006 г. и достигнал 27 %, 27-те държави — членки на ЕС, изразходваха приблизително 2 милиарда евро за НИТД в областта на отбраната, а разходите за НИТД, направени в рамките на сътрудничество, спаднаха с повече от 30 %. В същото време САЩ изразходваха по 9 милиарда евро годишно за НИТД в областта на отбраната, в периода 2012—2014 г. Русия удвои разходите си за НИТД в областта на отбраната, а според последните данни Китай също е увеличила инвестициите си в НИРД в областта на отбраната (1).

| 2.4. | Ролята на ЕФО като част от европейския план за действие в областта на отбраната (2) е да помага на държавите членки да координират и използват по-добре средствата, които желаят да изразходват за отбрана, и да избягват дублиранията, като се започне от научноизследователската и развойната дейност и се стигне до придобиването на отбранителни способности. ЕИСК вече изрази подкрепата си за създаването на Европейски съюз за отбрана и приветства създаването на Европейски фонд за отбрана (3). |
| --- | --- |

2.4.

Ролята на ЕФО като част от европейския план за действие в областта на отбраната (2) е да помага на държавите членки да координират и използват по-добре средствата, които желаят да изразходват за отбрана, и да избягват дублиранията, като се започне от научноизследователската и развойната дейност и се стигне до придобиването на отбранителни способности. ЕИСК вече изрази подкрепата си за създаването на Европейски съюз за отбрана и приветства създаването на Европейски фонд за отбрана (3).

| 2.5. | Европейският фонд за отбрана има два различни, но допълващи се компонента: компонент „научни изследвания“ и компонент „способности“, като и двата се координират от Координационен съвет. Компонент „научни изследвания“ ще се финансира напълно от бюджета на ЕС и ще насърчава съвместни проекти за разработване на отбранителни способности, в резултат от споразумението, постигнато от държавите членки. Компонентът „способности“ ще се финансира предимно с вноски на държавите членки. |
| --- | --- |

2.5.

Европейският фонд за отбрана има два различни, но допълващи се компонента: компонент „научни изследвания“ и компонент „способности“, като и двата се координират от Координационен съвет. Компонент „научни изследвания“ ще се финансира напълно от бюджета на ЕС и ще насърчава съвместни проекти за разработване на отбранителни способности, в резултат от споразумението, постигнато от държавите членки. Компонентът „способности“ ще се финансира предимно с вноски на държавите членки.

| 2.6. | ЕИСК признава, че в настоящата обстановка в областта на сигурността, в която доминират терористични нападения на европейска земя, хибридни войни и кибератаки, е все по-трудно да се направи разграничение между вътрешната и външната сигурност, които стават все по-взаимозависими. |
| --- | --- |

2.6.

ЕИСК признава, че в настоящата обстановка в областта на сигурността, в която доминират терористични нападения на европейска земя, хибридни войни и кибератаки, е все по-трудно да се направи разграничение между вътрешната и външната сигурност, които стават все по-взаимозависими.

3.   Връзка между ЕФО и европейската отбранителна промишленост; особености

| 3.1. | Отбранителните способности и способността за защита на нашите външни граници са тясно свързани със силна индустриална база. С оглед на това ЕИСК препоръчва действията, предприемани на европейско равнище в подкрепа на колективната защита, да дадат възможност на сектора да остане на територията на ЕС. Бизнес стратегиите биха могли да подтикнат отбранителната промишленост да избира подизпълнители извън ЕС и по този начин част от тяхната верига за доставки да идва от чужбина. Според ЕИСК използването на европейски средства за подпомагане на чуждестранни подизпълнители следва да бъде сведено до минимум и бизнес решенията не следва да бъдат за сметка на стратегическата автономност. |
| --- | --- |

3.1.

Отбранителните способности и способността за защита на нашите външни граници са тясно свързани със силна индустриална база. С оглед на това ЕИСК препоръчва действията, предприемани на европейско равнище в подкрепа на колективната защита, да дадат възможност на сектора да остане на територията на ЕС. Бизнес стратегиите биха могли да подтикнат отбранителната промишленост да избира подизпълнители извън ЕС и по този начин част от тяхната верига за доставки да идва от чужбина. Според ЕИСК използването на европейски средства за подпомагане на чуждестранни подизпълнители следва да бъде сведено до минимум и бизнес решенията не следва да бъдат за сметка на стратегическата автономност.

| 3.2. | Най-важният приоритет на ЕФО следва да бъде повишаването на конкурентоспособността на европейската промишленост, като същевременно се разработват технологии, които са от решаващо значение за съществуването и самоиздръжката на сектора на отбраната на ЕС. |
| --- | --- |

3.2.

Най-важният приоритет на ЕФО следва да бъде повишаването на конкурентоспособността на европейската промишленост, като същевременно се разработват технологии, които са от решаващо значение за съществуването и самоиздръжката на сектора на отбраната на ЕС.

| 3.3. | Секторът на отбраната претърпява радикални промени, предизвикани от изкуствения интелект, големите информационни масиви и технологиите за услуги в облак, кибератаките, автоматично управляемите превозни средства, хибридните и транснационалните заплахи и др. Новите видове технологии и заплахи изискват нови видове контрамерки. Едно е сигурно: можем да се справим по-добре с тези предизвикателства и да ги предотвратим, като работим заедно. Необходимо е по-системно сътрудничество, съпроводено от съвместни усилия за разработване на технологии и координирани действия по закупуване на способности. |
| --- | --- |

3.3.

Секторът на отбраната претърпява радикални промени, предизвикани от изкуствения интелект, големите информационни масиви и технологиите за услуги в облак, кибератаките, автоматично управляемите превозни средства, хибридните и транснационалните заплахи и др. Новите видове технологии и заплахи изискват нови видове контрамерки. Едно е сигурно: можем да се справим по-добре с тези предизвикателства и да ги предотвратим, като работим заедно. Необходимо е по-системно сътрудничество, съпроводено от съвместни усилия за разработване на технологии и координирани действия по закупуване на способности.

| 3.4. | ЕИСК би искал да посочи силните икономически стимули за по-голямо сътрудничество. Над 1,4 милиона висококвалифицирани работници са заети пряко или непряко в отбранителната промишленост и всяко инвестирано евро генерира възвращаемост от 1,6. Липсата на координация в тази област струва на Европа между 25 и 100 милиарда евро годишно (4). |
| --- | --- |

3.4.

ЕИСК би искал да посочи силните икономически стимули за по-голямо сътрудничество. Над 1,4 милиона висококвалифицирани работници са заети пряко или непряко в отбранителната промишленост и всяко инвестирано евро генерира възвращаемост от 1,6. Липсата на координация в тази област струва на Европа между 25 и 100 милиарда евро годишно (4).

| 3.5. | Тази липса на координация води до голям брой излишни оръжейни системи, липса на икономии от мащаба в отбранителната промишленост и намалена способност за развръщане на нашите въоръжени сили. В ЕС съществуват 178 различни оръжейни системи, за сравнение в САЩ те са 30. В ЕС има 17 различни видове бойни танкове, а в САЩ само 1. Това е явен признак на неефективност в разходването на бюджетите за отбрана и за липса на оперативна съвместимост на отбранително оборудване. |
| --- | --- |

3.5.

Тази липса на координация води до голям брой излишни оръжейни системи, липса на икономии от мащаба в отбранителната промишленост и намалена способност за развръщане на нашите въоръжени сили. В ЕС съществуват 178 различни оръжейни системи, за сравнение в САЩ те са 30. В ЕС има 17 различни видове бойни танкове, а в САЩ само 1. Това е явен признак на неефективност в разходването на бюджетите за отбрана и за липса на оперативна съвместимост на отбранително оборудване.

| 3.6. | ЕИСК припомня, че ефективната НИТД в областта на отбраната се основава на квалифицираната работна ръка. Амбициозното и солидно обучение и професионално образование в отбранителната промишленост е ключов фактор за успеха на проектите, насочени към постигане на технологичен пробив. |
| --- | --- |

3.6.

ЕИСК припомня, че ефективната НИТД в областта на отбраната се основава на квалифицираната работна ръка. Амбициозното и солидно обучение и професионално образование в отбранителната промишленост е ключов фактор за успеха на проектите, насочени към постигане на технологичен пробив.

| 3.7. | ЕИСК би искал да отбележи, че съществуват прецеденти за съвместно военно сътрудничество в областта на научните изследвания и закупуването, които са се доказали като успешни. Eurofighter Typhoon, ракетата Meteor, ескадреният миноносец Horizon и фрегатата FREMM са само някои от примерите за този вид проекти. |
| --- | --- |

3.7.

ЕИСК би искал да отбележи, че съществуват прецеденти за съвместно военно сътрудничество в областта на научните изследвания и закупуването, които са се доказали като успешни. Eurofighter Typhoon, ракетата Meteor, ескадреният миноносец Horizon и фрегатата FREMM са само някои от примерите за този вид проекти.

| 3.8. | ЕИСК не разбира по какъв начин държавите членки, които се ангажират с проект за разработване, могат да представят доказателства, че е налице разумната степен на очакване, че „резултатите от разработката ще бъдат закупени“, предвид факта, че сред изследванията във военната област има много примери за разработени проекти, които не са закупени впоследствие от държавите (5). Възможността за съфинансиране на ранния етап от разработването на нови способности от бюджетът на ЕС има за цел намаляване на промишлените рискове, но това може да бъде постигнато само ако клиентите се ангажират да закупят успешно разработените способности. |
| --- | --- |

3.8.

ЕИСК не разбира по какъв начин държавите членки, които се ангажират с проект за разработване, могат да представят доказателства, че е налице разумната степен на очакване, че „резултатите от разработката ще бъдат закупени“, предвид факта, че сред изследванията във военната област има много примери за разработени проекти, които не са закупени впоследствие от държавите (5). Възможността за съфинансиране на ранния етап от разработването на нови способности от бюджетът на ЕС има за цел намаляване на промишлените рискове, но това може да бъде постигнато само ако клиентите се ангажират да закупят успешно разработените способности.

| 3.9. | Заедно 28-те държави членки заемат второ място в света по разходи за военни цели. Обаче, докато всички големи сили повишиха разходите за отбрана, разходите за отбрана на ЕС-27 в периода 2005—2015 г. спаднаха с около 11 % (6). Само 4 от 28-те държави членки са постигнали определената от НАТО цел разходите за отбрана да достигнат 2 % от БВП. Разходите за научни изследвания и технологии (НИТД) в областта на отбраната бяха намалени значително в националните бюджети. В периода от 2006 г. до 2013 г. разходите за НИТД в областта на отбраната в 27-те държави членки, които участват в Европейската агенция по отбрана, са намалели с 27 % (7). |
| --- | --- |

3.9.

Заедно 28-те държави членки заемат второ място в света по разходи за военни цели. Обаче, докато всички големи сили повишиха разходите за отбрана, разходите за отбрана на ЕС-27 в периода 2005—2015 г. спаднаха с около 11 % (6). Само 4 от 28-те държави членки са постигнали определената от НАТО цел разходите за отбрана да достигнат 2 % от БВП. Разходите за научни изследвания и технологии (НИТД) в областта на отбраната бяха намалени значително в националните бюджети. В периода от 2006 г. до 2013 г. разходите за НИТД в областта на отбраната в 27-те държави членки, които участват в Европейската агенция по отбрана, са намалели с 27 % (7).

| 3.10. | ЕИСК смята, че проблемът с установилите се в Обединеното кралство отбранителни фирми трябва да бъде решаван на ранен етап, с оглед на техния интерес към европейските програми за развойна дейност и важната роля на Обединеното кралство в областта на отбраната. ЕС има интерес да задържи британското ноу-хау. |
| --- | --- |

3.10.

ЕИСК смята, че проблемът с установилите се в Обединеното кралство отбранителни фирми трябва да бъде решаван на ранен етап, с оглед на техния интерес към европейските програми за развойна дейност и важната роля на Обединеното кралство в областта на отбраната. ЕС има интерес да задържи британското ноу-хау.

| 3.11. | Въпреки че ЕК предоставя финансиране за компонента „научни изследвания“, именно държавите членки ще вземат решения и ще инвестират в осигуряването на способности. В цялата тази схема промишлеността е тази, която осъществява НИТД и разработва отбранителни способности. ЕИСК счита, че успоредно с осигуряването на финансиране за промишлеността, ЕК следва да изгради рамката за по-добра комуникация между всички участници в промишлеността, ангажирани в сектора на отбраната на ЕС. |
| --- | --- |

3.11.

Въпреки че ЕК предоставя финансиране за компонента „научни изследвания“, именно държавите членки ще вземат решения и ще инвестират в осигуряването на способности. В цялата тази схема промишлеността е тази, която осъществява НИТД и разработва отбранителни способности. ЕИСК счита, че успоредно с осигуряването на финансиране за промишлеността, ЕК следва да изгради рамката за по-добра комуникация между всички участници в промишлеността, ангажирани в сектора на отбраната на ЕС.

4.   Бенефициери: големите играчи и МСП

| 4.1. | ЕИСК е на мнение, че държавите членки ще продължат да играят ключова роля за гарантирането на сигурност и че нито една от настоящите инициативи на европейско равнище няма да промени това. |
| --- | --- |

4.1.

ЕИСК е на мнение, че държавите членки ще продължат да играят ключова роля за гарантирането на сигурност и че нито една от настоящите инициативи на европейско равнище няма да промени това.

| 4.2. | ЕИСК счита, че ЕФО следва да бъде само програма, базирана на конкурентоспособността, която финансира най-важните и конкурентоспособни проекти, независимо от географски или социални съображения. Въпреки това трябва да се предприемат мерки, за да се гарантира справедлив достъп за всички държави членки и по-малките дружества да бъдат насърчени да се обединят в трансгранично сътрудничество. |
| --- | --- |

4.2.

ЕИСК счита, че ЕФО следва да бъде само програма, базирана на конкурентоспособността, която финансира най-важните и конкурентоспособни проекти, независимо от географски или социални съображения. Въпреки това трябва да се предприемат мерки, за да се гарантира справедлив достъп за всички държави членки и по-малките дружества да бъдат насърчени да се обединят в трансгранично сътрудничество.

| 4.3. | ЕИСК счита, че МСП играят жизненоважна роля в нашата икономика. Приветства насърчаването на МСП и други дружества със средна пазарна капитализация, участващи в отбранителната промишленост. Освен това новосъздадените предприятия и малките дружества често са източник на иновации в авангардните области като информационните технологии, комуникациите и киберсигурността. ЕИСК категорично подкрепя това и счита, че е изключително важно основната цел да бъде осигуряването на равните възможности за всички МСП, независимо от коя държава са. |
| --- | --- |

4.3.

ЕИСК счита, че МСП играят жизненоважна роля в нашата икономика. Приветства насърчаването на МСП и други дружества със средна пазарна капитализация, участващи в отбранителната промишленост. Освен това новосъздадените предприятия и малките дружества често са източник на иновации в авангардните области като информационните технологии, комуникациите и киберсигурността. ЕИСК категорично подкрепя това и счита, че е изключително важно основната цел да бъде осигуряването на равните възможности за всички МСП, независимо от коя държава са.

| 4.4. | ЕИСК е на мнение, че Европейският фонд за отбрана е проектиран така че да подкрепя конкурентоспособността на европейската отбранителна промишленост. Въпреки че Европейската комисия следва да насърчава приобщаващ подход при функционирането на този фонд, той не трябва да се използва като фонд за регионално развитие. Това може да доведе до раздробяване на ресурсите на прекалено малки части и няма да бъде ефективно в борбата срещу фрагментирането на европейските системи за отбрана. |
| --- | --- |

4.4.

ЕИСК е на мнение, че Европейският фонд за отбрана е проектиран така че да подкрепя конкурентоспособността на европейската отбранителна промишленост. Въпреки че Европейската комисия следва да насърчава приобщаващ подход при функционирането на този фонд, той не трябва да се използва като фонд за регионално развитие. Това може да доведе до раздробяване на ресурсите на прекалено малки части и няма да бъде ефективно в борбата срещу фрагментирането на европейските системи за отбрана.

| 4.5. | Що се отнася до приобщаването, фондът не следва да бъде проектиран изключително за големи участници. Значителна част от финансирането следва да бъде насочена към МСП, например чрез по-малки проекти. Освен това ЕИСК би приветствал механизми, като например система с бонуси, които ще подобрят трансграничното сътрудничество на МСП. |
| --- | --- |

4.5.

Що се отнася до приобщаването, фондът не следва да бъде проектиран изключително за големи участници. Значителна част от финансирането следва да бъде насочена към МСП, например чрез по-малки проекти. Освен това ЕИСК би приветствал механизми, като например система с бонуси, които ще подобрят трансграничното сътрудничество на МСП.

| 4.6. | ЕИСК разбира мотивите, поради които НИТД в областта на отбранителните дейности се финансират от ЕС на 100 %, за разлика от традиционното съфинансиране на гражданските дейности от ЕС. Крайно ограниченият брой клиенти (главно националните министерства на отбраната) затруднява промишлеността да смекчава рисковете, свързани с разработването на нов продукт, на по-предвидим пазар. Независимо дали в следващата многогодишна финансова рамка (МФР) бъдещият фонд ще бъде включен под същата шапка, под която са и другите фондове за научни изследвания, тези особености трябва да се вземат предвид. |
| --- | --- |

4.6.

ЕИСК разбира мотивите, поради които НИТД в областта на отбранителните дейности се финансират от ЕС на 100 %, за разлика от традиционното съфинансиране на гражданските дейности от ЕС. Крайно ограниченият брой клиенти (главно националните министерства на отбраната) затруднява промишлеността да смекчава рисковете, свързани с разработването на нов продукт, на по-предвидим пазар. Независимо дали в следващата многогодишна финансова рамка (МФР) бъдещият фонд ще бъде включен под същата шапка, под която са и другите фондове за научни изследвания, тези особености трябва да се вземат предвид.

| 4.7. | Твърдо убедени сме, че Европейският фонд за отбрана ще бъде силен стимул за държавите членки да „купуват европейското“, що се отнася до обществени поръчки в областта на отбраната, като по този начин се гарантира икономическото развитие и се запазват експертните знания и промишлената база, необходими за поддържане на глобални военни способности. ЕИСК подкрепя идеята, че държавите членки би трябвало да се ангажират със закупуването на технологии и способности, създадени в резултат на успешни проекти на ЕФО в областта на НИТД. |
| --- | --- |

4.7.

Твърдо убедени сме, че Европейският фонд за отбрана ще бъде силен стимул за държавите членки да „купуват европейското“, що се отнася до обществени поръчки в областта на отбраната, като по този начин се гарантира икономическото развитие и се запазват експертните знания и промишлената база, необходими за поддържане на глобални военни способности. ЕИСК подкрепя идеята, че държавите членки би трябвало да се ангажират със закупуването на технологии и способности, създадени в резултат на успешни проекти на ЕФО в областта на НИТД.

5.   Общо планиране на отбраната и план за ключовите способности

| 5.1. | ЕИСК препоръчва държавите членки, съвместно с Европейската комисия и Европейската агенция по отбрана (EDA), да създадат общо планиране на отбраната и общ план за ключовите способности, за да определят приоритети в областта на НИТ и необходимите военни способности както за държавите членки, така и за европейската отбрана. |
| --- | --- |

5.1.

ЕИСК препоръчва държавите членки, съвместно с Европейската комисия и Европейската агенция по отбрана (EDA), да създадат общо планиране на отбраната и общ план за ключовите способности, за да определят приоритети в областта на НИТ и необходимите военни способности както за държавите членки, така и за европейската отбрана.

| 5.2. | Тъй като има много малко опит в този вид програми (по същество само пилотния проект и започването на подготвителното действие), Европейският съюз не е изготвил своето предложение въз основа на ясни показатели и все още не разполага с ясен план за ключовите способности. Този план ще бъде изготвен през 2018 г. |
| --- | --- |

5.2.

Тъй като има много малко опит в този вид програми (по същество само пилотния проект и започването на подготвителното действие), Европейският съюз не е изготвил своето предложение въз основа на ясни показатели и все още не разполага с ясен план за ключовите способности. Този план ще бъде изготвен през 2018 г.

| 5.3. | Планът на ключовите способности следва да гарантира, че ЕС се стреми към стратегическа автономност, и да посочва технологиите, които трябва да бъдат разработени, за да може Европейският съюз да запази своята водеща позиция в областта на ключовите способности и да преодолее зависимостта си от външни участници. ЕИСК счита, че разработването на технологии и способности, които надхвърлят индивидуалните потребности на държавите членки, е от жизненоважно значение за успеха на ЕФО. |
| --- | --- |

5.3.

Планът на ключовите способности следва да гарантира, че ЕС се стреми към стратегическа автономност, и да посочва технологиите, които трябва да бъдат разработени, за да може Европейският съюз да запази своята водеща позиция в областта на ключовите способности и да преодолее зависимостта си от външни участници. ЕИСК счита, че разработването на технологии и способности, които надхвърлят индивидуалните потребности на държавите членки, е от жизненоважно значение за успеха на ЕФО.

| 5.4. | ЕИСК е твърд поддръжник на основания на способностите подход към научните изследвания. В този смисъл считаме, че всички научни изследвания в рамките на ЕФО трябва да се съсредоточат върху ключовите способности, от които Европа се нуждае, за да действа и да решава свободно. |
| --- | --- |

5.4.

ЕИСК е твърд поддръжник на основания на способностите подход към научните изследвания. В този смисъл считаме, че всички научни изследвания в рамките на ЕФО трябва да се съсредоточат върху ключовите способности, от които Европа се нуждае, за да действа и да решава свободно.

| 5.5. | Технологично превъзходство е ключов фактор в настоящата обстановка по отношение на сигурността. Поради това ЕИСК счита, че ЕФО и по-специално европейската научноизследователска програма в областта на отбраната (EDRP) трябва да гарантират, че Европа ще запази водещата си позиция във военните изследвания. В това отношение от полза би могло да бъде отделянето на ресурси за демонстрация на технологии, които ще подкрепят бъдещи съвместни програми. |
| --- | --- |

5.5.

Технологично превъзходство е ключов фактор в настоящата обстановка по отношение на сигурността. Поради това ЕИСК счита, че ЕФО и по-специално европейската научноизследователска програма в областта на отбраната (EDRP) трябва да гарантират, че Европа ще запази водещата си позиция във военните изследвания. В това отношение от полза би могло да бъде отделянето на ресурси за демонстрация на технологии, които ще подкрепят бъдещи съвместни програми.

| 5.6. | ЕИСК е на мнение, че при определянето на плана за ключовите способности, трябва да бъде планиран и взет под внимание целият жизнен цикъл на технологичната област. Освен това НИРД и развитието на способностите трябва да бъдат планирани съвместно и координирани от ЕС и държавите членки, като се отчитат нашите задължения във връзка с партньорството в НАТО. |
| --- | --- |

5.6.

ЕИСК е на мнение, че при определянето на плана за ключовите способности, трябва да бъде планиран и взет под внимание целият жизнен цикъл на технологичната област. Освен това НИРД и развитието на способностите трябва да бъдат планирани съвместно и координирани от ЕС и държавите членки, като се отчитат нашите задължения във връзка с партньорството в НАТО.

6.   Области на инвестиции и схеми за финансиране

| 6.1. | Европейската комисия предлага амбициозно финансиране за двата компонента на Европейския фонд за отбрана:






  — | 90 милиона евро от 2017 г. до 2020 г. за подготвителното действие; |
| --- | --- | --- |

6.1.

Европейската комисия предлага амбициозно финансиране за двата компонента на Европейския фонд за отбрана:

—

90 милиона евро от 2017 г. до 2020 г. за подготвителното действие;

| — | 500 милиона евро годишно за Европейската програма за научни изследвания в областта на отбраната; |
| --- | --- |

—

500 милиона евро годишно за Европейската програма за научни изследвания в областта на отбраната;

| — | 500 милиона евро през 2019 г. и 2020 г. за Европейската програма за научни изследвания в областта на отбраната; |
| --- | --- |

—

500 милиона евро през 2019 г. и 2020 г. за Европейската програма за научни изследвания в областта на отбраната;

| — | 1 милиард евро годишно, считано от 2021 г., по линия на следващата многогодишна финансова рамка. |
| --- | --- |

—

1 милиард евро годишно, считано от 2021 г., по линия на следващата многогодишна финансова рамка.

| 6.2. | ЕИСК счита, че инвестициите трябва да се стремят към технологии, които са от решаващо значение за защитата на ЕК, когато сме зависими или можем да изпаднем в зависимост от външни доставчици. ЕИСК счита също, че основният акцент трябва да бъде върху технологиите, които биха могли да имат решаващо значение за възможността ЕС да заеме водеща позиция в технологиите в различни области. |
| --- | --- |

6.2.

ЕИСК счита, че инвестициите трябва да се стремят към технологии, които са от решаващо значение за защитата на ЕК, когато сме зависими или можем да изпаднем в зависимост от външни доставчици. ЕИСК счита също, че основният акцент трябва да бъде върху технологиите, които биха могли да имат решаващо значение за възможността ЕС да заеме водеща позиция в технологиите в различни области.

| 6.3. | ЕИСК подкрепя отделното финансиране на двата компонента — финансиране от ЕС за компонента „научни изследвания“ и финансиране от бюджетите на държавите членки на компонента „способности“. ЕИСК вече е изразил мнението си, че „докато Европейският съюз не разполага със собствени променливи приходи, обществените поръчки, свързани с военните способности на въоръжените сили, остават отговорност на държавите членки. [...] ЕИСК подчертава, че в съответствие с член 41 от Договора за ЕС бюджетът на ЕС не може да се използва за финансиране на военни операции. Освен това отклоняване от този принцип би противоречало на специфичния характер на политиката за сигурност и отбрана на някои държави членки (член 42, параграф 1 от ДЕС)“ (8). |
| --- | --- |

6.3.

ЕИСК подкрепя отделното финансиране на двата компонента — финансиране от ЕС за компонента „научни изследвания“ и финансиране от бюджетите на държавите членки на компонента „способности“. ЕИСК вече е изразил мнението си, че „докато Европейският съюз не разполага със собствени променливи приходи, обществените поръчки, свързани с военните способности на въоръжените сили, остават отговорност на държавите членки. [...] ЕИСК подчертава, че в съответствие с член 41 от Договора за ЕС бюджетът на ЕС не може да се използва за финансиране на военни операции. Освен това отклоняване от този принцип би противоречало на специфичния характер на политиката за сигурност и отбрана на някои държави членки (член 42, параграф 1 от ДЕС)“ (8).

| 6.4. | ЕИСК препоръчва ЕФО да се използва като финансов инструмент за подкрепа на развитието на способности в областите, в които европейската отбранителна промишленост понастоящем е зависима от външни източници. Развитието на тези способности в Европа ще даде възможност за повече стратегически опции и същевременно ще осигури на сектора ценни знания, технологии и работни места. |
| --- | --- |

6.4.

ЕИСК препоръчва ЕФО да се използва като финансов инструмент за подкрепа на развитието на способности в областите, в които европейската отбранителна промишленост понастоящем е зависима от външни източници. Развитието на тези способности в Европа ще даде възможност за повече стратегически опции и същевременно ще осигури на сектора ценни знания, технологии и работни места.

| 6.5. | ЕИСК счита, че размерът на финансирането, предложено за компонента „научни изследвания“ на Европейския фонд за отбрана, ще даде възможност за достатъчно стимули за иновативни научни изследвания. Това ще постави ЕС на четвърто място сред източниците за финансиране на научни изследвания в областта на отбраната в Европа, но този фонд не бива да бъде в ущърб на другите жизненоважни европейски проекти за развитие. |
| --- | --- |

6.5.

ЕИСК счита, че размерът на финансирането, предложено за компонента „научни изследвания“ на Европейския фонд за отбрана, ще даде възможност за достатъчно стимули за иновативни научни изследвания. Това ще постави ЕС на четвърто място сред източниците за финансиране на научни изследвания в областта на отбраната в Европа, но този фонд не бива да бъде в ущърб на другите жизненоважни европейски проекти за развитие.

| 6.6. | ЕИСК счита, че разработването на схема за финансиране на ЕФО е изключително важно, за да се гарантира пълната ангажираност на промишлеността и да се насърчи създаването на производствени консорциуми с участието на максимален брой държави членки. Схемите за финансиране не могат да бъдат същите като в другите сектори на дейност, предвид особеностите на сектора на отбраната и подозренията и опасенията, свързани със споделянето на знания между предприятията или държавите членки. |
| --- | --- |

6.6.

ЕИСК счита, че разработването на схема за финансиране на ЕФО е изключително важно, за да се гарантира пълната ангажираност на промишлеността и да се насърчи създаването на производствени консорциуми с участието на максимален брой държави членки. Схемите за финансиране не могат да бъдат същите като в другите сектори на дейност, предвид особеностите на сектора на отбраната и подозренията и опасенията, свързани със споделянето на знания между предприятията или държавите членки.

7.   Управление

| 7.1. | От предложението на Европейската комисия не става ясно каква ще бъде формата на управление на ЕФО. ЕИСК счита, че тя трябва да бъде определена възможно най-скоро и да включва Европейския съюз, Европейската агенция по отбрана и държавите членки, а също и промишлеността. |
| --- | --- |

7.1.

От предложението на Европейската комисия не става ясно каква ще бъде формата на управление на ЕФО. ЕИСК счита, че тя трябва да бъде определена възможно най-скоро и да включва Европейския съюз, Европейската агенция по отбрана и държавите членки, а също и промишлеността.

| 7.2. | ЕИСК счита, че обсъжданията между държавите членки следва да се активизират, за да се постигне споразумение относно модела на управление на ЕФР, що се отнася до двата компонента, а също и до следващата многогодишна финансова рамка. Въпреки че фондът се представя като поредната програма за НИРД, ЕИСК подчертава, че секторът на отбраната е уникален и има редица особености, които би трябвало да се управляват от различни, но ясни правила. Тези правила трябва да бъдат договорени възможно най-скоро. |
| --- | --- |

7.2.

ЕИСК счита, че обсъжданията между държавите членки следва да се активизират, за да се постигне споразумение относно модела на управление на ЕФР, що се отнася до двата компонента, а също и до следващата многогодишна финансова рамка. Въпреки че фондът се представя като поредната програма за НИРД, ЕИСК подчертава, че секторът на отбраната е уникален и има редица особености, които би трябвало да се управляват от различни, но ясни правила. Тези правила трябва да бъдат договорени възможно най-скоро.

| 7.3. | ЕИСК обръща внимание и на факта, че двата компонента следва да бъдат тясно координирани с други национални и международни програми, в които държавите членки участват. |
| --- | --- |

7.3.

ЕИСК обръща внимание и на факта, че двата компонента следва да бъдат тясно координирани с други национални и международни програми, в които държавите членки участват.

| 7.4. | Въпреки че за момента критерият за трите дружества от две държави членки изглежда подходящ, ЕИСК смята, че щом програмата навлезе в по-зряла фаза, минималното изискване следва да бъде за три държави, за да се насърчават по-големи синергии между държавите членки. |
| --- | --- |

7.4.

Въпреки че за момента критерият за трите дружества от две държави членки изглежда подходящ, ЕИСК смята, че щом програмата навлезе в по-зряла фаза, минималното изискване следва да бъде за три държави, за да се насърчават по-големи синергии между държавите членки.

| 7.5. | За проектите, финансирани от Европейски фонд за отбрана, независимо дали в рамките на компонента „научни изследвания“ или на компонента „способности“, се използват публични средства. ЕК би трябвало да се увери, че в хода на тръжните процедури въз основа на обективни критерии се избират само най-конкурентоспособните проекти, като се отчитат високите социални и екологични стандарти. |
| --- | --- |

7.5.

За проектите, финансирани от Европейски фонд за отбрана, независимо дали в рамките на компонента „научни изследвания“ или на компонента „способности“, се използват публични средства. ЕК би трябвало да се увери, че в хода на тръжните процедури въз основа на обективни критерии се избират само най-конкурентоспособните проекти, като се отчитат високите социални и екологични стандарти.

| 7.6. | ЕИСК е обезпокоен от факта, че прекомерната бюрокрация възпрепятства практическото прилагане на ЕФО, и препоръчва с развитието на ЕФО да се проучат допълнителни възможности в тази област. |
| --- | --- |

7.6.

ЕИСК е обезпокоен от факта, че прекомерната бюрокрация възпрепятства практическото прилагане на ЕФО, и препоръчва с развитието на ЕФО да се проучат допълнителни възможности в тази област.

| 7.7. | ЕИСК като представителния европейски орган на организираното гражданско общество изтъква своята готовност за консултации относно изпълнението на ЕФО и всички въпроси, свързани с икономическите, социалните и научноизследователските аспекти на новата европейска отбранителна политика. |
| --- | --- |

7.7.

ЕИСК като представителния европейски орган на организираното гражданско общество изтъква своята готовност за консултации относно изпълнението на ЕФО и всички въпроси, свързани с икономическите, социалните и научноизследователските аспекти на новата европейска отбранителна политика.

8.   Стандартизация

| 8.1. | ЕИСК счита, че съвместните програми, насочени към взаимно признати нужди, не само ще намалят броя на излишните системи, но и ще насърчат по-голяма стандартизация на подсистемите и логистиката. |
| --- | --- |

8.1.

ЕИСК счита, че съвместните програми, насочени към взаимно признати нужди, не само ще намалят броя на излишните системи, но и ще насърчат по-голяма стандартизация на подсистемите и логистиката.

| 8.2. | По отношение на референтните показатели, е важно да се разгледа общата картина, което означава не само националните научноизследователски програми на държавите членки, но и развойната дейност на нашите партньори от НАТО във всички области. |
| --- | --- |

8.2.

По отношение на референтните показатели, е важно да се разгледа общата картина, което означава не само националните научноизследователски програми на държавите членки, но и развойната дейност на нашите партньори от НАТО във всички области.

| 8.3. | ЕИСК настоятелно препоръчва Комисията, заедно с Европейската агенция по отбрана и държавите членки, да определи приоритетните области за съвместно развитие. Това може да се постигне единствено чрез споразумение за общо определение на потребностите и засилване на стандартизацията. |
| --- | --- |

8.3.

ЕИСК настоятелно препоръчва Комисията, заедно с Европейската агенция по отбрана и държавите членки, да определи приоритетните области за съвместно развитие. Това може да се постигне единствено чрез споразумение за общо определение на потребностите и засилване на стандартизацията.

| 8.4. | Целта на фонда е да повиши ефикасността и рационалността на националните разходи за отбрана, а не да ги замести. Това ще бъде постигнато само ако ЕФО докаже своята добавена стойност чрез проекти, които не биха могли да бъдат реализирани по-добре и на по-ниска цена само от държавите членки. Фондът следва да действа като стимул за по-добро сътрудничество. Само тогава ще успее да избегне увеличаването на броя на различните оръжейни системи. |
| --- | --- |

8.4.

Целта на фонда е да повиши ефикасността и рационалността на националните разходи за отбрана, а не да ги замести. Това ще бъде постигнато само ако ЕФО докаже своята добавена стойност чрез проекти, които не биха могли да бъдат реализирани по-добре и на по-ниска цена само от държавите членки. Фондът следва да действа като стимул за по-добро сътрудничество. Само тогава ще успее да избегне увеличаването на броя на различните оръжейни системи.

| 8.5. | ЕИСК заявява своята подкрепа за разработването на общи стандарти (9), при които се избягва дублирането със съществуващите, по-специално с тези на НАТО. При положение че в Европа има 178 различни оръжейни системи, един от изследователските приоритет ще бъде установяването на общи европейски стандарти и интерфейси с цел максимално обвързване на съществуващите системи и подготовка на бъдещите системи. Спазвайки тези стандарти, държавите членки биха могли да си позволят разработването на съвместими европейски системи. |
| --- | --- |

8.5.

ЕИСК заявява своята подкрепа за разработването на общи стандарти (9), при които се избягва дублирането със съществуващите, по-специално с тези на НАТО. При положение че в Европа има 178 различни оръжейни системи, един от изследователските приоритет ще бъде установяването на общи европейски стандарти и интерфейси с цел максимално обвързване на съществуващите системи и подготовка на бъдещите системи. Спазвайки тези стандарти, държавите членки биха могли да си позволят разработването на съвместими европейски системи.

| 8.6. | Въпросът със стандартите е особено важен за подсистемите. Новоразработените продукти със сигурност ще определят стандарти на европейско равнище, но съществуващите подсистеми, които могат да бъдат инкорпорирани в посочените продукти, също би трябвало да се основават до известна степен на общи стандарти. ЕИСК счита, че това би довело до повишаване на оперативната съвместимост, като по този начин се намалява фрагментирането на оръжейните системи. |
| --- | --- |

8.6.

Въпросът със стандартите е особено важен за подсистемите. Новоразработените продукти със сигурност ще определят стандарти на европейско равнище, но съществуващите подсистеми, които могат да бъдат инкорпорирани в посочените продукти, също би трябвало да се основават до известна степен на общи стандарти. ЕИСК счита, че това би довело до повишаване на оперативната съвместимост, като по този начин се намалява фрагментирането на оръжейните системи.

Брюксел, 7 декември 2017 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

(1)  Проучване на Европейския парламент, „The Future of EU defence research“ („Бъдещето на изследванията на ЕС в областта на отбраната“), 2016 г. http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/535003/IPOL_STU(2016)535003_EN.pdf.

1

(2)  COM(2016) 950 final

2

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?qid=1508947724054&uri=CELEX:52016DC0950.

(3)  ОВ C 288, 31.8.2017 г., стр. 62.

3

(4)  Defending Europe. The case for greater EU cooperation on security and defence („Отбраната на Европа. За по-голямо сътрудничество в областта на сигурността и отбраната“) https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/defending-europe-factsheet_en.pdf.

4

Defending Europe. The case for greater EU cooperation on security and defence

(5)  Пример в това отношение е Northrop Grumman X-47B, разработен за военноморските сили на САЩ. Въпреки първоначалния успех и контролните полети програмата беше счетена от военноморските сили на САЩ за твърде скъпа и недостатъчно тайна и в крайна сметка беше прекратена, като общите разходи за нея достигнаха 813 милиона щатски долара.

5

(6)  База данни за военните разходи на Стокхолмския международен институт за изследване на проблемите на мира 2005—2015 г. https://www.sipri.org/databases/milex

6

(7)  COM(2016) 950 final

7

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?qid=1508947724054&uri=CELEX:52016DC0950.

(8)  ОВ C 288, 31.8.2017 г., стр. 62.

8

(9)  ОВ C 288, 31.8.2017 г., стр. 62.

9

---

| 11.4.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 129/65 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 129/65

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Европейската комисия относно известието на Комисията относно достъпа до правосъдие по въпросите на околната среда от 28 април 2017 г.“

[C(2017) 2616 final]

(2018/C 129/10)

| Докладчик: | Cillian LOHAN |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Brian CURTIS |

Докладчик:

Cillian LOHAN

Съдокладчик:

Brian CURTIS

| Консултация | Европейска комисия, 31.5.2017 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Решение на Пленарната асамблея | 25.4.2017 г. |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 21.11.2017 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 7.12.2017 г. |
| Пленарна сесия No | 530 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 171/5/2 |

Консултация

Европейска комисия, 31.5.2017 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Решение на Пленарната асамблея

25.4.2017 г.

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

21.11.2017 г.

Приемане на пленарна сесия

7.12.2017 г.

Пленарна сесия No

530

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

171/5/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства настоящото тълкувателно съобщение за това, че предоставя ценен преглед на съдебната практика на Съда на ЕС относно достъпа до правосъдие на национално равнище при делата, свързани с опазването на околната среда, до датата, на която е публикувано.
  Ако
  бъде разпространено ефективно, то ще донесе допълнителни ползи, свързани с по-голяма сигурност и яснота за лицата, които вземат решенията в рамките на националните съдилища и административни структури, както и за бизнеса и гражданите. |
| --- | --- |

1.1.

ЕИСК приветства настоящото тълкувателно съобщение за това, че предоставя ценен преглед на съдебната практика на Съда на ЕС относно достъпа до правосъдие на национално равнище при делата, свързани с опазването на околната среда, до датата, на която е публикувано.
  Ако
  бъде разпространено ефективно, то ще донесе допълнителни ползи, свързани с по-голяма сигурност и яснота за лицата, които вземат решенията в рамките на националните съдилища и административни структури, както и за бизнеса и гражданите.

| 1.2. | ЕИСК признава, че съгласуваността при достъпа до правосъдие в целия ЕС е основен фактор в подкрепа на единния пазар и последователното прилагане на произтичащите от правото на ЕС права в Съюза, и осигурява необходимите за пазарите и инвеститорите яснота и сигурност. |
| --- | --- |

1.2.

ЕИСК признава, че съгласуваността при достъпа до правосъдие в целия ЕС е основен фактор в подкрепа на единния пазар и последователното прилагане на произтичащите от правото на ЕС права в Съюза, и осигурява необходимите за пазарите и инвеститорите яснота и сигурност.

| 1.3. | С цел тази навременна стъпка по отношение на достъпа до правосъдие да бъде допълнена от настоящото съобщение, ЕИСК призовава за всеобхватно и обвързващо законодателство на ЕС, необходимо за постигането на съгласуваност и пълнота при прилагането на достъпа до правосъдие в целия Съюз. В работния документ на службите на Комисията (1) обвързващото законодателство на ЕС се оценява като идеален подход. Във връзка с това ЕИСК отчита и анализа и препоръките в доклада Darpö (2), който беше възложен от Европейската комисия. Държавите членки трябва да подкрепят такива цели, а не да пречат на тяхното постигане. |
| --- | --- |

1.3.

С цел тази навременна стъпка по отношение на достъпа до правосъдие да бъде допълнена от настоящото съобщение, ЕИСК призовава за всеобхватно и обвързващо законодателство на ЕС, необходимо за постигането на съгласуваност и пълнота при прилагането на достъпа до правосъдие в целия Съюз. В работния документ на службите на Комисията (1) обвързващото законодателство на ЕС се оценява като идеален подход. Във връзка с това ЕИСК отчита и анализа и препоръките в доклада Darpö (2), който беше възложен от Европейската комисия. Държавите членки трябва да подкрепят такива цели, а не да пречат на тяхното постигане.

| 1.4. | За да може съобщението да има реално въздействие, то трябва да бъде допълнено на национално равнище от обучение и образование на целевата аудитория, предназначено по-специално за съдебната власт, административните контролни органи и гражданите. |
| --- | --- |

1.4.

За да може съобщението да има реално въздействие, то трябва да бъде допълнено на национално равнище от обучение и образование на целевата аудитория, предназначено по-специално за съдебната власт, административните контролни органи и гражданите.

| 1.5. | Също като държавите членки, Комисията трябва да изведе като приоритет наличието на достатъчно ресурси и финансиране за ефективна подкрепа на подобни планове. |
| --- | --- |

1.5.

Също като държавите членки, Комисията трябва да изведе като приоритет наличието на достатъчно ресурси и финансиране за ефективна подкрепа на подобни планове.

| 1.6. | Със съобщението не се цели да бъдат изместени националните юрисдикции; в него се излагат решенията и разясненията на Съда на ЕС, които са задължително основно изискване. Този факт, а също и изискването да няма дерогации или отстъпления, следва да бъде подчертан в бъдещите версии на съобщението. |
| --- | --- |

1.6.

Със съобщението не се цели да бъдат изместени националните юрисдикции; в него се излагат решенията и разясненията на Съда на ЕС, които са задължително основно изискване. Този факт, а също и изискването да няма дерогации или отстъпления, следва да бъде подчертан в бъдещите версии на съобщението.

| 1.7. | Тълкувателното известие трябва да се актуализира. За да се гарантира запазването на неговата точност и валидност, своевременните актуализации на неговото съдържание и опреснителните курсове за целевата аудитория са от основно значение за отразяването на развитията в съдебната практика на Съда на Европейския съюз. Следва да бъде проучен динамичен и актуализиран инструмент за гражданското общество, публичните администрации и съдебните органи. |
| --- | --- |

1.7.

Тълкувателното известие трябва да се актуализира. За да се гарантира запазването на неговата точност и валидност, своевременните актуализации на неговото съдържание и опреснителните курсове за целевата аудитория са от основно значение за отразяването на развитията в съдебната практика на Съда на Европейския съюз. Следва да бъде проучен динамичен и актуализиран инструмент за гражданското общество, публичните администрации и съдебните органи.

| 1.8. | Следва да се отдаде приоритетно значение също на обратната връзка от експертните общности и на недостатъците и пропуските в съобщението за държавите членки, и да бъдат предприети съответните мерки, включително да се помисли за това как да се подходи към областите, в които има пропуски в настоящата съдебна практика на Съда. |
| --- | --- |

1.8.

Следва да се отдаде приоритетно значение също на обратната връзка от експертните общности и на недостатъците и пропуските в съобщението за държавите членки, и да бъдат предприети съответните мерки, включително да се помисли за това как да се подходи към областите, в които има пропуски в настоящата съдебна практика на Съда.

| 1.9. | Необходимо е да се разработи и поддържа независимо, обективно, всеобхватно и актуално базово равнище, което да отразява както положителните процеси, така и проблемите във връзка с достъпа до правосъдие в държавите членки и всички елементи в член 9 от Конвенцията от Орхус. |
| --- | --- |

1.9.

Необходимо е да се разработи и поддържа независимо, обективно, всеобхватно и актуално базово равнище, което да отразява както положителните процеси, така и проблемите във връзка с достъпа до правосъдие в държавите членки и всички елементи в член 9 от Конвенцията от Орхус.

| 1.10. | Предвид значението на преюдициалните запитвания за гарантирането на последователността в правото на ЕС в тази област (3), Комисията следва да проучи изцяло и да докладва относно използването и спазването на тази разпоредба във всички държави членки, и да проучи и премахне всички пречки пред нейното използване. |
| --- | --- |

1.10.

Предвид значението на преюдициалните запитвания за гарантирането на последователността в правото на ЕС в тази област (3), Комисията следва да проучи изцяло и да докладва относно използването и спазването на тази разпоредба във всички държави членки, и да проучи и премахне всички пречки пред нейното използване.

| 1.11. | В един глобален контекст на тормоз и преследване на защитниците на околната среда ЕС следва да играе водеща роля за улесняване на достъпа до правосъдие. |
| --- | --- |

1.11.

В един глобален контекст на тормоз и преследване на защитниците на околната среда ЕС следва да играе водеща роля за улесняване на достъпа до правосъдие.

| 1.12. | ЕИСК изтъква ограниченията на тълкувателното съобщение, държащи се на факта, че то не включва констатациите на независимия Комитет за спазване на задълженията по Конвенцията от Орхус (КСЗКО). Този важен и полезен труд може да допълни съобщението на Комисията и да подкрепи лицата, които вземат решенията, и гражданите при достъпа до правосъдие, и следва да бъде упоменат. |
| --- | --- |

1.12.

ЕИСК изтъква ограниченията на тълкувателното съобщение, държащи се на факта, че то не включва констатациите на независимия Комитет за спазване на задълженията по Конвенцията от Орхус (КСЗКО). Този важен и полезен труд може да допълни съобщението на Комисията и да подкрепи лицата, които вземат решенията, и гражданите при достъпа до правосъдие, и следва да бъде упоменат.

| 1.13. | ЕИСК подкрепя Конвенцията от Орхус и нейното пълно прилагане от и в рамките на ЕС. Поради това е от основно значение констатациите относно спазването, направени от назначения от страните КСЗКО, да бъдат напълно одобрени от тях. |
| --- | --- |

1.13.

ЕИСК подкрепя Конвенцията от Орхус и нейното пълно прилагане от и в рамките на ЕС. Поради това е от основно значение констатациите относно спазването, направени от назначения от страните КСЗКО, да бъдат напълно одобрени от тях.

| 1.14. | ЕИСК признава чувствителните аспекти, свързани с направените неотдавна от КСЗКО констатации относно неизпълнението на задълженията във връзка с достъп до правосъдие от страна на институциите на ЕС. ЕИСК настоява за поемането на спешен и конструктивен ангажимент в този смисъл от страна на ЕС в периода до следващата среща на страните. По-специално ще бъде важно, съвместно с работещите в сферата на околната среда НПО и гражданското общество, да се даде приоритет на широк и амбициозен подход спрямо начините и областите, в които ЕС може да подобри прилагането на конвенцията и достъпа до правосъдие в рамките на и от институциите на ЕС. Следва да бъде обмислен паралелен допълнителен подход по отношение на достъпа до правосъдие в рамките на и от институциите на ЕС, както и свързаните с това дейности по насочване и разпространение. |
| --- | --- |

1.14.

ЕИСК признава чувствителните аспекти, свързани с направените неотдавна от КСЗКО констатации относно неизпълнението на задълженията във връзка с достъп до правосъдие от страна на институциите на ЕС. ЕИСК настоява за поемането на спешен и конструктивен ангажимент в този смисъл от страна на ЕС в периода до следващата среща на страните. По-специално ще бъде важно, съвместно с работещите в сферата на околната среда НПО и гражданското общество, да се даде приоритет на широк и амбициозен подход спрямо начините и областите, в които ЕС може да подобри прилагането на конвенцията и достъпа до правосъдие в рамките на и от институциите на ЕС. Следва да бъде обмислен паралелен допълнителен подход по отношение на достъпа до правосъдие в рамките на и от институциите на ЕС, както и свързаните с това дейности по насочване и разпространение.

2.   Общи бележки

| 2.1. | Публикуваният от Комисията документ е тълкувателно известие. В него се прави преглед на съдебната практика на Съда на ЕС относно достъпа до правосъдие на национално равнище по отношение на делата, отнасящи се до околната среда. Той е под формата на подробен правен анализ, в който се изясняват някои от правните и процедурните изисквания и стандарти относно делата, отнасящи се до околната среда. Обхванати са теми като средствата за защита, разходите, навременността, сроковете, обхвата, легитимацията и ефикасността. |
| --- | --- |

2.1.

Публикуваният от Комисията документ е тълкувателно известие. В него се прави преглед на съдебната практика на Съда на ЕС относно достъпа до правосъдие на национално равнище по отношение на делата, отнасящи се до околната среда. Той е под формата на подробен правен анализ, в който се изясняват някои от правните и процедурните изисквания и стандарти относно делата, отнасящи се до околната среда. Обхванати са теми като средствата за защита, разходите, навременността, сроковете, обхвата, легитимацията и ефикасността.

| 2.2. | Целта на съобщението е да внесе „яснота и съответно да послужи като нормативен източник“ за следната аудитория: националните администрации, националните съдилища, частните лица и НПО, които изпълняват ролята на защитници на обществените интереси, а също и „стопанските субекти, за които е еднакво важно прилагането на правото да бъде предвидимо“ (параграф А9). В параграф 8 се посочва контекстът на тази цел по отношение на проблемите, с които се сблъсква тази аудитория, включително, но не само: бизнесът, МСП, частните лица, НПО и широката общественост вследствие на проблемите, свързани с прилагането на достъпа до правосъдие в държавите членки. |
| --- | --- |

2.2.

Целта на съобщението е да внесе „яснота и съответно да послужи като нормативен източник“ за следната аудитория: националните администрации, националните съдилища, частните лица и НПО, които изпълняват ролята на защитници на обществените интереси, а също и „стопанските субекти, за които е еднакво важно прилагането на правото да бъде предвидимо“ (параграф А9). В параграф 8 се посочва контекстът на тази цел по отношение на проблемите, с които се сблъсква тази аудитория, включително, но не само: бизнесът, МСП, частните лица, НПО и широката общественост вследствие на проблемите, свързани с прилагането на достъпа до правосъдие в държавите членки.

| 2.3. | В него се посочва също и значението на околната среда като „нашата животоподдържаща система“ и как нейното съхранение, опазване и подобряване са „споделяна от всички европейска ценност“. |
| --- | --- |

2.3.

В него се посочва също и значението на околната среда като „нашата животоподдържаща система“ и как нейното съхранение, опазване и подобряване са „споделяна от всички европейска ценност“.

| 2.4. | В него се формулира широкият контекст на ЕС за достъп до правосъдие чрез позоваване на Договорите и принципа на ефективна съдебна защита, а също и на член 47 от Хартата на основните права на Европейския съюз, Конвенцията за правата на човека и Конвенцията относно достъпа до информация, участието на обществеността в процеса на вземането на решения и достъпа до правосъдие по въпроси на околната среда („Конвенцията от Орхус“). ЕС и 28-те държави членки са измежду 47-те страни по конвенцията, които включват държави от Европа и Централна Азия. |
| --- | --- |

2.4.

В него се формулира широкият контекст на ЕС за достъп до правосъдие чрез позоваване на Договорите и принципа на ефективна съдебна защита, а също и на член 47 от Хартата на основните права на Европейския съюз, Конвенцията за правата на човека и Конвенцията относно достъпа до информация, участието на обществеността в процеса на вземането на решения и достъпа до правосъдие по въпроси на околната среда („Конвенцията от Орхус“). ЕС и 28-те държави членки са измежду 47-те страни по конвенцията, които включват държави от Европа и Централна Азия.

| 2.5. | През 2003 г. ЕС прие две законодателни предложения — едно относно „достъпа до информация за околната среда“ (4) и едно относно „участието на обществеността“ (5). Те предвиждат достъп до правосъдие в ограничен обхват в някои конкретни съществуващи директиви. През 2006 г. беше приет допълнителен регламент относно прилагането на Конвенцията от Орхус в ЕС („Регламентът относно Конвенцията от Орхус“ (6)). През 2003 г. Комисията прие законодателно предложение относно достъпа до правосъдие (7). Различаващите се виждания на държавите членки и липсата на политическа воля за неговото приемане станаха причина за оттеглянето му през 2014 г. (8) Липсата на директива продължава да бъде проблем и е необходимо да бъдат предприети действия в тази посока. ЕИСК призовава за всеобхватно и обвързващо законодателство на ЕС по отношение на достъпа до правосъдие. |
| --- | --- |

2.5.

През 2003 г. ЕС прие две законодателни предложения — едно относно „достъпа до информация за околната среда“ (4) и едно относно „участието на обществеността“ (5). Те предвиждат достъп до правосъдие в ограничен обхват в някои конкретни съществуващи директиви. През 2006 г. беше приет допълнителен регламент относно прилагането на Конвенцията от Орхус в ЕС („Регламентът относно Конвенцията от Орхус“ (6)). През 2003 г. Комисията прие законодателно предложение относно достъпа до правосъдие (7). Различаващите се виждания на държавите членки и липсата на политическа воля за неговото приемане станаха причина за оттеглянето му през 2014 г. (8) Липсата на директива продължава да бъде проблем и е необходимо да бъдат предприети действия в тази посока. ЕИСК призовава за всеобхватно и обвързващо законодателство на ЕС по отношение на достъпа до правосъдие.

| 2.6. | ЕС и държавите членки са страни по Конвенцията от Орхус и са я ратифицирали. На своята първа сесия през 2002 г. срещата на страните по конвенцията установи механизъм за спазване на конвенцията, който включва КСЗКО. КСЗКО проучва съобщенията за неспазване на задълженията от дадена страна и прави констатации и отправя препоръки във връзка с тези съобщения. Констатациите и препоръките се представят на срещата на страните. До 6-ата среща на страните през 2017 г. те винаги без изключение са получавали пълното одобрение на страните. |
| --- | --- |

2.6.

ЕС и държавите членки са страни по Конвенцията от Орхус и са я ратифицирали. На своята първа сесия през 2002 г. срещата на страните по конвенцията установи механизъм за спазване на конвенцията, който включва КСЗКО. КСЗКО проучва съобщенията за неспазване на задълженията от дадена страна и прави констатации и отправя препоръки във връзка с тези съобщения. Констатациите и препоръките се представят на срещата на страните. До 6-ата среща на страните през 2017 г. те винаги без изключение са получавали пълното одобрение на страните.

| 2.7. | В съобщението се признават големите пречки, които продължават да съществуват в някои държави членки. Някои страни почти напълно блокират достъпа, други ограничават обхвата, в трети значителните съдебни разноски представляват проблем, а има и страни, които не са предвидили никакви разпоредби за ефективна защита. Трябва да се разработи добре поддържана и независима система за оценяване на базовото равнище, която да дава яснота по конкретни въпроси в държавите членки и да извежда на преден план съществуващите най-добри практики. |
| --- | --- |

2.7.

В съобщението се признават големите пречки, които продължават да съществуват в някои държави членки. Някои страни почти напълно блокират достъпа, други ограничават обхвата, в трети значителните съдебни разноски представляват проблем, а има и страни, които не са предвидили никакви разпоредби за ефективна защита. Трябва да се разработи добре поддържана и независима система за оценяване на базовото равнище, която да дава яснота по конкретни въпроси в държавите членки и да извежда на преден план съществуващите най-добри практики.

| 2.8. | В съобщението са изложени решенията и разясненията на Съда на ЕС, които са задължителни основни изисквания. Този факт, в съчетание с изискването да няма дерогации или отстъпления, следва да бъде подчертан в бъдещите версии на съобщението. |
| --- | --- |

2.8.

В съобщението са изложени решенията и разясненията на Съда на ЕС, които са задължителни основни изисквания. Този факт, в съчетание с изискването да няма дерогации или отстъпления, следва да бъде подчертан в бъдещите версии на съобщението.

| 2.9. | Съобщението на Комисията е публикувано в разгара на ожесточен спор във връзка с това дали ЕС спазва изцяло задълженията си съгласно член 9 от конвенцията. То идва след едно съобщение до КСЗКО, в което се твърди за неспазване на задълженията. КСЗКО констатира (9) неспазване на задълженията във връзка с прилагането на достъпа до правосъдие от страна на ЕС и отправи съответните препоръки. |
| --- | --- |

2.9.

Съобщението на Комисията е публикувано в разгара на ожесточен спор във връзка с това дали ЕС спазва изцяло задълженията си съгласно член 9 от конвенцията. То идва след едно съобщение до КСЗКО, в което се твърди за неспазване на задълженията. КСЗКО констатира (9) неспазване на задълженията във връзка с прилагането на достъпа до правосъдие от страна на ЕС и отправи съответните препоръки.

| 2.10. | През юли 2017 г. Съветът на ЕС единодушно реши да приеме тези констатации, при условие че бъдат направени промени (позиция, подкрепяна от Комисията), и отново заяви подкрепата си за Конвенцията от Орхус (10). В предлаганите промени на решението на срещата на страните по конвенцията относно констатациите на КСЗКО се предлага, наред с другото, срещата на страните да „вземе предвид“ констатациите вместо да ги „приеме“. ЕИСК обръща внимание на едно противоречие, което се изразява в това, че ЕС търси начин да не подкрепи констатациите на КСЗКО, като същевременно потвърждава подкрепата си за конвенцията. Ако този подход бъде възприет от другите страни по конвенцията, той има потенциала сериозно да подкопае независимия механизъм за спазване и в резултат на това — силата и ефективността на конвенцията. |
| --- | --- |

2.10.

През юли 2017 г. Съветът на ЕС единодушно реши да приеме тези констатации, при условие че бъдат направени промени (позиция, подкрепяна от Комисията), и отново заяви подкрепата си за Конвенцията от Орхус (10). В предлаганите промени на решението на срещата на страните по конвенцията относно констатациите на КСЗКО се предлага, наред с другото, срещата на страните да „вземе предвид“ констатациите вместо да ги „приеме“. ЕИСК обръща внимание на едно противоречие, което се изразява в това, че ЕС търси начин да не подкрепи констатациите на КСЗКО, като същевременно потвърждава подкрепата си за конвенцията. Ако този подход бъде възприет от другите страни по конвенцията, той има потенциала сериозно да подкопае независимия механизъм за спазване и в резултат на това — силата и ефективността на конвенцията.

| 2.11. | На срещата на страните по конвенцията през септември 2017 г. в Черна гора беше решено да се отложи вземането на решение от срещата на страните относно констатациите на КСЗКО, че ЕС не изпълнява задълженията си. Това решение беше предшествано от остри изказвания, представящи алтернативни гледни точки, и дискусии на срещата на страните. Срещата на страните винаги е действала на базата на консенсус и, тъй като не беше постигнат консенсус по въпроса, след координационно заседание на държавите — членки на ЕС, беше постигната договореност за отлагане на решението за следващата среща на страните през 2021 г. |
| --- | --- |

2.11.

На срещата на страните по конвенцията през септември 2017 г. в Черна гора беше решено да се отложи вземането на решение от срещата на страните относно констатациите на КСЗКО, че ЕС не изпълнява задълженията си. Това решение беше предшествано от остри изказвания, представящи алтернативни гледни точки, и дискусии на срещата на страните. Срещата на страните винаги е действала на базата на консенсус и, тъй като не беше постигнат консенсус по въпроса, след координационно заседание на държавите — членки на ЕС, беше постигната договореност за отлагане на решението за следващата среща на страните през 2021 г.

| 2.12. | ЕИСК признава чувствителните аспекти, свързани с направените неотдавна от КСЗКО констатации относно неизпълнението на задълженията от страна на ЕС. ЕИСК настоява ЕС да поеме спешен, своевременен и конструктивен ангажимент преди следващата среща на страните. По-специално за ЕС ще бъде важно, съвместно с работещите в сферата на околната среда НПО и гражданското общество като цяло, да се ангажира и да даде приоритет на широк и амбициозен подход спрямо начините и областите, в които ЕС може да подобри прилагането на конвенцията и достъпа до правосъдие в рамките на и от институциите на ЕС. Следва да бъде обмислен паралелен допълнителен подход по отношение на прилагането на достъпа до правосъдие в рамките на и от институциите на ЕС, както и свързаните с това дейности по насочване и разпространение. |
| --- | --- |

2.12.

ЕИСК признава чувствителните аспекти, свързани с направените неотдавна от КСЗКО констатации относно неизпълнението на задълженията от страна на ЕС. ЕИСК настоява ЕС да поеме спешен, своевременен и конструктивен ангажимент преди следващата среща на страните. По-специално за ЕС ще бъде важно, съвместно с работещите в сферата на околната среда НПО и гражданското общество като цяло, да се ангажира и да даде приоритет на широк и амбициозен подход спрямо начините и областите, в които ЕС може да подобри прилагането на конвенцията и достъпа до правосъдие в рамките на и от институциите на ЕС. Следва да бъде обмислен паралелен допълнителен подход по отношение на прилагането на достъпа до правосъдие в рамките на и от институциите на ЕС, както и свързаните с това дейности по насочване и разпространение.

| 2.13. | Тълкувателното известие на Комисията идва след дълъг и неуспешен процес на приемане на конкретни мерки на равнище ЕС във връзка с достъпа до правосъдие. Този процес включваше:






  — | оттеглянето на предложението за Директива относно достъпа до правосъдие, |
| --- | --- | --- |

2.13.

Тълкувателното известие на Комисията идва след дълъг и неуспешен процес на приемане на конкретни мерки на равнище ЕС във връзка с достъпа до правосъдие. Този процес включваше:

—

оттеглянето на предложението за Директива относно достъпа до правосъдие,

| — | факта, че всички съответни директиви не бяха изменени така, че да включат разпоредби за достъп до правосъдие; така например ключови директиви в областта на околната среда като Директивата за птиците и Директивата за местообитанията не бяха изменени така, че да включват ясни и всеобхватни разпоредби за достъп до правосъдие, |
| --- | --- |

—

факта, че всички съответни директиви не бяха изменени така, че да включат разпоредби за достъп до правосъдие; така например ключови директиви в областта на околната среда като Директивата за птиците и Директивата за местообитанията не бяха изменени така, че да включват ясни и всеобхватни разпоредби за достъп до правосъдие,

| — | неуспешните опити за изменение на конкретни директиви с цел осигуряване на разпоредби за достъп до правосъдие (11). |
| --- | --- |

—

неуспешните опити за изменение на конкретни директиви с цел осигуряване на разпоредби за достъп до правосъдие (11).

| 2.14. | Необходими са мерки за хармонизиране на начина, по който националните съдилища разглеждат делата: правните стандарти на ЕС изглежда не са достатъчно конкретни. Това доведе до голям брой преюдициални запитвания до Съда на ЕС. Съобщението на Комисията има за цел да изясни правилата и стандартите, възникнали в резултат от съдебната практика на Съда на ЕС, и по този начин да повиши правната сигурност за заинтересованите страни. |
| --- | --- |

2.14.

Необходими са мерки за хармонизиране на начина, по който националните съдилища разглеждат делата: правните стандарти на ЕС изглежда не са достатъчно конкретни. Това доведе до голям брой преюдициални запитвания до Съда на ЕС. Съобщението на Комисията има за цел да изясни правилата и стандартите, възникнали в резултат от съдебната практика на Съда на ЕС, и по този начин да повиши правната сигурност за заинтересованите страни.

| 2.15. | Комисията е включила в правния анализ и своите виждания. |
| --- | --- |

2.15.

Комисията е включила в правния анализ и своите виждания.

| 2.16. | Съобщението и съдържащите се в него пояснения са свързани с прегледа на изпълнението на политиките в областта на околната среда и имат за цел да го подобрят. В свое неотдавнашно становище (12) ЕИСК заяви подкрепата си за процеса на преглед на изпълнението на политиките в областта на околната среда и призова за предприемането на решителни действия за прилагане в пълна степен и използване на пълния потенциал на достиженията на правото на ЕС в областта на околната среда. |
| --- | --- |

2.16.

Съобщението и съдържащите се в него пояснения са свързани с прегледа на изпълнението на политиките в областта на околната среда и имат за цел да го подобрят. В свое неотдавнашно становище (12) ЕИСК заяви подкрепата си за процеса на преглед на изпълнението на политиките в областта на околната среда и призова за предприемането на решителни действия за прилагане в пълна степен и използване на пълния потенциал на достиженията на правото на ЕС в областта на околната среда.

| 2.17. | Липсата на директива относно достъпа до правосъдие оставя празнота на върха на йерархията в законодателството, чието запълване би спомогнало за изясняване на много от въпросите, довели до объркване и несъответствия в държавите членки и до свързани с това проблеми за бизнеса и за гражданите. |
| --- | --- |

2.17.

Липсата на директива относно достъпа до правосъдие оставя празнота на върха на йерархията в законодателството, чието запълване би спомогнало за изясняване на много от въпросите, довели до объркване и несъответствия в държавите членки и до свързани с това проблеми за бизнеса и за гражданите.

| 2.18. | Някои от държавите членки са ратифицирали Конвенцията от Орхус, без да посочат как достъпът до правосъдие ще се прилага в конкретни случаи, или са я приложили по неясен или непълен начин. |
| --- | --- |

2.18.

Някои от държавите членки са ратифицирали Конвенцията от Орхус, без да посочат как достъпът до правосъдие ще се прилага в конкретни случаи, или са я приложили по неясен или непълен начин.

3.   Позицията на ЕИСК

| 3.1. | ЕИСК подкрепя Конвенцията от Орхус и нейното пълно прилагане от и в рамките на ЕС. От съществено значение за валидността и целостта на Конвенцията от Орхус е констатациите на независимия КСЗКО да бъдат напълно подкрепени от страните. |
| --- | --- |

3.1.

ЕИСК подкрепя Конвенцията от Орхус и нейното пълно прилагане от и в рамките на ЕС. От съществено значение за валидността и целостта на Конвенцията от Орхус е констатациите на независимия КСЗКО да бъдат напълно подкрепени от страните.

| 3.2. | ЕИСК отбелязва, че Конвенцията от Орхус е част от международното право, което се занимава с правата на човека, и е изцяло съвместима с основните принципи на ЕС, залегнали както в Договорите, така и в Европейската харта за правата на човека. ЕИСК подчертава, че е необходимо ЕС да отстоява правата на човека и да бъде световен лидер в тази област. |
| --- | --- |

3.2.

ЕИСК отбелязва, че Конвенцията от Орхус е част от международното право, което се занимава с правата на човека, и е изцяло съвместима с основните принципи на ЕС, залегнали както в Договорите, така и в Европейската харта за правата на човека. ЕИСК подчертава, че е необходимо ЕС да отстоява правата на човека и да бъде световен лидер в тази област.

| 3.3. | ЕИСК настоятелно призовава държавите членки да ускорят ефективното прилагане на Конвенцията от Орхус и по-специално да гарантират предоставянето на достъп до правосъдие при административни преразглеждания и в националните съдилища в съответствие с изискванията на конвенцията и с основните характеристики за тези преразглеждания, които се изискват от член 9, параграф 4 от конвенцията. ЕИСК признава и изключителната взаимозависимост на трите стълба на конвенцията и факта, че е необходимо те да се прилагат като едно цяло, за да имат реален ефект. |
| --- | --- |

3.3.

ЕИСК настоятелно призовава държавите членки да ускорят ефективното прилагане на Конвенцията от Орхус и по-специално да гарантират предоставянето на достъп до правосъдие при административни преразглеждания и в националните съдилища в съответствие с изискванията на конвенцията и с основните характеристики за тези преразглеждания, които се изискват от член 9, параграф 4 от конвенцията. ЕИСК признава и изключителната взаимозависимост на трите стълба на конвенцията и факта, че е необходимо те да се прилагат като едно цяло, за да имат реален ефект.

| 3.4. | Публикуваният от Комисията документ се приветства и се счита за много полезно и важно съобщение. ЕИСК признава, че съгласуваността при достъпа до правосъдие в целия ЕС е основен фактор за осигуряването на еднакви пазарни условия, което е от основно значение за успеха на единния пазар, и че тя е необходима и за успешното последователно прилагане на основните права съгласно правото на ЕС в целия Съюз. Съобщението има принос за това. |
| --- | --- |

3.4.

Публикуваният от Комисията документ се приветства и се счита за много полезно и важно съобщение. ЕИСК признава, че съгласуваността при достъпа до правосъдие в целия ЕС е основен фактор за осигуряването на еднакви пазарни условия, което е от основно значение за успеха на единния пазар, и че тя е необходима и за успешното последователно прилагане на основните права съгласно правото на ЕС в целия Съюз. Съобщението има принос за това.

| 3.5. | ЕИСК приветства изявлението на Комисията, че „В случай на несъобразяване със съществуващите правни изисквания в рамките на acquis на ЕС, Комисията ще продължи да прибягва и до процедурите за нарушение, за да осигури изпълнението им“ (параграф A13). Комисията има необходима и определена роля в това отношение съгласно Договорите на ЕС. Ефективното изпълнение на тази роля е от основно значение, за да се гарантира последователното изпълнение на поетите от държавите членки ангажименти, както и че изпълняващите задълженията си държави членки не са поставени несправедливо в неблагоприятно положение и че са осигурени еднакви пазарни условия и права. |
| --- | --- |

3.5.

ЕИСК приветства изявлението на Комисията, че „В случай на несъобразяване със съществуващите правни изисквания в рамките на acquis на ЕС, Комисията ще продължи да прибягва и до процедурите за нарушение, за да осигури изпълнението им“ (параграф A13). Комисията има необходима и определена роля в това отношение съгласно Договорите на ЕС. Ефективното изпълнение на тази роля е от основно значение, за да се гарантира последователното изпълнение на поетите от държавите членки ангажименти, както и че изпълняващите задълженията си държави членки не са поставени несправедливо в неблагоприятно положение и че са осигурени еднакви пазарни условия и права.

| 3.6. | ЕИСК застъпва становището, че ефективно прилаганото право в областта на околната среда дава яснота и сигурност на пазарите и инвеститорите, като с това улеснява устойчивото развитие. Въпреки ограниченията на обхвата на това ръководство на Комисията, се приветства неговата цел за предоставяне на по-голяма сигурност и яснота. |
| --- | --- |

3.6.

ЕИСК застъпва становището, че ефективно прилаганото право в областта на околната среда дава яснота и сигурност на пазарите и инвеститорите, като с това улеснява устойчивото развитие. Въпреки ограниченията на обхвата на това ръководство на Комисията, се приветства неговата цел за предоставяне на по-голяма сигурност и яснота.

| 3.7. | ЕИСК приветства факта, че Европейската комисия е поръчала анализи за достъпа до правосъдие по въпросите на околната среда, например доклада Darpö (13). В този доклад и в други независими анализи са дадени важни оценки за прилагането, за които държавите членки следва да бъдат осведомени. |
| --- | --- |

3.7.

ЕИСК приветства факта, че Европейската комисия е поръчала анализи за достъпа до правосъдие по въпросите на околната среда, например доклада Darpö (13). В този доклад и в други независими анализи са дадени важни оценки за прилагането, за които държавите членки следва да бъдат осведомени.

| 3.8. | ЕИСК признава, че определението за „държавен орган“ в член 2 от конвенцията включва „институциите на всяка регионална организация за икономическа интеграция съгласно член 17, която е страна по тази конвенция“. Посредством това определение и посредством самия член 17 ЕИСК признава, че конвенцията е приложима по отношение на страни като ЕС. ЕС е подписал и ратифицирал конвенцията (14). ЕИСК счита, че инструментът, който представлява ратифицирането на конвенцията от страна на ЕС, не освобождава институциите на ЕС от техните задължения по отношение на достъпа до правосъдие. |
| --- | --- |

3.8.

ЕИСК признава, че определението за „държавен орган“ в член 2 от конвенцията включва „институциите на всяка регионална организация за икономическа интеграция съгласно член 17, която е страна по тази конвенция“. Посредством това определение и посредством самия член 17 ЕИСК признава, че конвенцията е приложима по отношение на страни като ЕС. ЕС е подписал и ратифицирал конвенцията (14). ЕИСК счита, че инструментът, който представлява ратифицирането на конвенцията от страна на ЕС, не освобождава институциите на ЕС от техните задължения по отношение на достъпа до правосъдие.

4.   Следващи стъпки

| 4.1. | Необходими са допълнителни съобщения или ръководства, които да включват констатациите и препоръките на КСЗКО, за да се улесни постигането на по-голяма яснота по отношение на конвенцията и нейното прилагане. Една директива относно достъпа до правосъдие може да спомогне много за осигуряването на яснота и последователност. |
| --- | --- |

4.1.

Необходими са допълнителни съобщения или ръководства, които да включват констатациите и препоръките на КСЗКО, за да се улесни постигането на по-голяма яснота по отношение на конвенцията и нейното прилагане. Една директива относно достъпа до правосъдие може да спомогне много за осигуряването на яснота и последователност.

| 4.2. | По-голямата съгласуваност на подхода по отношение на изпълнението би осигурила по-голяма хомогенност на условията за бизнес във всички държави членки и би улеснила развитието. Несигурността понастоящем води до забавяния и допълнителни разходи и възпрепятства устойчивото развитие. |
| --- | --- |

4.2.

По-голямата съгласуваност на подхода по отношение на изпълнението би осигурила по-голяма хомогенност на условията за бизнес във всички държави членки и би улеснила развитието. Несигурността понастоящем води до забавяния и допълнителни разходи и възпрепятства устойчивото развитие.

| 4.3. | Спешно е необходима консултация в рамките на целия ЕС за изготвяне и поддържане на независима базова оценка на достъпа до правосъдие на равнището на държавите членки. Необходимо е в нея да бъде разгледана както степента на осведоменост на гражданското общество, така и това, което се случва в съдилищата и при административните преразглеждания. От изключително значение е чрез нея да бъде установено кои дела се поемат и кои не се поемат или поемането им се възпрепятства поради проблеми, свързани с достъпа до правосъдие. ЕИСК може да играе роля в това отношение, като използва своята мрежа на организираното гражданско общество, за да достигне до широката публика, и също така изразява желание да има последваща роля при оповестяването на констатациите от подобна оценка. Самата оценка трябва да бъде независима и обективна. |
| --- | --- |

4.3.

Спешно е необходима консултация в рамките на целия ЕС за изготвяне и поддържане на независима базова оценка на достъпа до правосъдие на равнището на държавите членки. Необходимо е в нея да бъде разгледана както степента на осведоменост на гражданското общество, така и това, което се случва в съдилищата и при административните преразглеждания. От изключително значение е чрез нея да бъде установено кои дела се поемат и кои не се поемат или поемането им се възпрепятства поради проблеми, свързани с достъпа до правосъдие. ЕИСК може да играе роля в това отношение, като използва своята мрежа на организираното гражданско общество, за да достигне до широката публика, и също така изразява желание да има последваща роля при оповестяването на констатациите от подобна оценка. Самата оценка трябва да бъде независима и обективна.

| 4.4. | Тази базова оценка трябва да излиза извън пределите на прегледа на изпълнението на политиките в областта на околната среда, който е с ограничен обхват и с недостатъчно обществено участие, и отвъд ограниченията на Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието. Обхватът на базовата оценка следва да покрива всички аспекти на член 9 от Конвенцията от Орхус, по-конкретно всички характеристики на преразглежданията, посочени в член 9, параграф 4 от конвенцията, и задълженията за подпомагане в член 9, параграф 5. Тази базова оценка следва да се актуализира цялостно най-малко на всеки две години. |
| --- | --- |

4.4.

Тази базова оценка трябва да излиза извън пределите на прегледа на изпълнението на политиките в областта на околната среда, който е с ограничен обхват и с недостатъчно обществено участие, и отвъд ограниченията на Информационното табло на ЕС в областта на правосъдието. Обхватът на базовата оценка следва да покрива всички аспекти на член 9 от Конвенцията от Орхус, по-конкретно всички характеристики на преразглежданията, посочени в член 9, параграф 4 от конвенцията, и задълженията за подпомагане в член 9, параграф 5. Тази базова оценка следва да се актуализира цялостно най-малко на всеки две години.

| 4.5. | Комисията признава, а ЕИСК подкрепя жизненоважната роля на гражданите и НПО за подчертаване на отчетността съгласно Конвенцията от Орхус. Обучението и образованието на равнището на държавите членки са изключително важни както за гражданите, така и за съдебната система. Комисията:






  — | трябва да разработи конкретни планове за ефективна подкрепа и разпространение на съобщението, които да отразяват своевременно съответните развития в съдебната практика на Съда, и да работи по този въпрос съвместно с гражданското общество, |
| --- | --- | --- |

4.5.

Комисията признава, а ЕИСК подкрепя жизненоважната роля на гражданите и НПО за подчертаване на отчетността съгласно Конвенцията от Орхус. Обучението и образованието на равнището на държавите членки са изключително важни както за гражданите, така и за съдебната система. Комисията:

—

трябва да разработи конкретни планове за ефективна подкрепа и разпространение на съобщението, които да отразяват своевременно съответните развития в съдебната практика на Съда, и да работи по този въпрос съвместно с гражданското общество,

| — | ще трябва да постави като приоритет осигуряването на ресурси и финансиране за подобни планове, |
| --- | --- |

—

ще трябва да постави като приоритет осигуряването на ресурси и финансиране за подобни планове,

| — | би могла да проучи динамичен и актуализиран инструмент за гражданското общество, публичните администрации и съдебните органи с цел да се гарантират валидност и точност и да се отразят съответните развития в съдебната практика на Съда, |
| --- | --- |

—

би могла да проучи динамичен и актуализиран инструмент за гражданското общество, публичните администрации и съдебните органи с цел да се гарантират валидност и точност и да се отразят съответните развития в съдебната практика на Съда,

| — | следва на всеки 6 месеца да изготвя доклади за напредъка, постигнат в изпълнението на подобни планове, |
| --- | --- |

—

следва на всеки 6 месеца да изготвя доклади за напредъка, постигнат в изпълнението на подобни планове,

| — | следва да установява недостатъци и пропуски в съобщението за държавите членки, да определя степента на тяхната приоритетност и да ги отстранява, включително да проучва областите, в които са налице пропуски в настоящата съдебна практика на Съда, и да получава обратна връзка от експертните общности. |
| --- | --- |

—

следва да установява недостатъци и пропуски в съобщението за държавите членки, да определя степента на тяхната приоритетност и да ги отстранява, включително да проучва областите, в които са налице пропуски в настоящата съдебна практика на Съда, и да получава обратна връзка от експертните общности.

| 4.6. | Възпрепятстващо високите съдебни разноски в някои юрисдикции могат да бъдат съществена пречка за правосъдието. Заплахата от покриване на съдебни разноски, които биха могли да се окажат възпрепятстващо високи, може да бъде пречка пред достъпа до правосъдие. В един глобален контекст на тормоз и преследване на защитниците на околната среда ЕС следва да има водеща роля за улесняването на достъпа до правосъдие и да бъде особено проактивен при разрешаването на случаите, когато се упражнява тормоз, включително когато съдебните разноски представляват пречка. |
| --- | --- |

4.6.

Възпрепятстващо високите съдебни разноски в някои юрисдикции могат да бъдат съществена пречка за правосъдието. Заплахата от покриване на съдебни разноски, които биха могли да се окажат възпрепятстващо високи, може да бъде пречка пред достъпа до правосъдие. В един глобален контекст на тормоз и преследване на защитниците на околната среда ЕС следва да има водеща роля за улесняването на достъпа до правосъдие и да бъде особено проактивен при разрешаването на случаите, когато се упражнява тормоз, включително когато съдебните разноски представляват пречка.

| 4.7. | Необходим е механизъм, чрез който констатациите на КСЗКО да могат да се използват за допълване на съобщението за държавите членки и да спомогнат за допълнително изясняване на задълженията. |
| --- | --- |

4.7.

Необходим е механизъм, чрез който констатациите на КСЗКО да могат да се използват за допълване на съобщението за държавите членки и да спомогнат за допълнително изясняване на задълженията.

| 4.8. | Настоящото тълкувателно известие ще трябва да се поддържа и актуализира редовно, като съдържанието му се осъвременява и обновява за целевата аудитория. Трябва да бъдат предоставени на разположение достатъчно ресурси и финансиране, за да се подкрепят ефективните планове както на държавите членки, така и на Комисията. |
| --- | --- |

4.8.

Настоящото тълкувателно известие ще трябва да се поддържа и актуализира редовно, като съдържанието му се осъвременява и обновява за целевата аудитория. Трябва да бъдат предоставени на разположение достатъчно ресурси и финансиране, за да се подкрепят ефективните планове както на държавите членки, така и на Комисията.

| 4.9. | Предвид значението на преюдициалните запитвания (15) за гарантирането на последователност при прилагането на правото на ЕС в тази област, Комисията следва да проучи изцяло и да докладва относно използването и спазването на тази разпоредба във всички държави членки, и да проучи и премахне всички възможни пречки пред нейното използване. |
| --- | --- |

4.9.

Предвид значението на преюдициалните запитвания (15) за гарантирането на последователност при прилагането на правото на ЕС в тази област, Комисията следва да проучи изцяло и да докладва относно използването и спазването на тази разпоредба във всички държави членки, и да проучи и премахне всички възможни пречки пред нейното използване.

Брюксел, 7 декември 2017 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

(1)  https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/10102/2017/EN/SWD-2017-255-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF

1

(2)  http://ec.europa.eu/environment/aarhus/pdf/synthesis%20report%20on%20access%20to%20justice.pdf

2

(3)  Член 267 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

3

(4)  Директива 2003/4/ЕО.

4

(5)  Директива 2003/35/ЕО.

5

(6)  Регламент (ЕО) No 1367/2006.

6

(7)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?uri=CELEX:52003PC0624

7

(8)  Вж. оттегляне на остарели предложения на Комисията, ОВ C 153, 21.5.2014 г., стр. 3.

8

(9)  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/compliance/C2008-32/Findings/C32_EU_Findings_as_adopted_advance_unedited_version.pdf

9

(10)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11150-2017-INIT/bg/pdf

10

(11)  Директивата относно националните тавани за емисии.

11

(12)  „Преглед на изпълнението на политиките в областта на околната среда“, ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 114-119.

12

„Преглед на изпълнението на политиките в областта на околната среда“

(13)  http://ec.europa.eu/environment/aarhus/pdf/synthesis%20report%20on%20access%20to%20justice.pdf

13

(14)  https://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.aspx?src=IND&mtdsg_no=XXVII-13&chapter=27&clang=_en#EndDec

14

(15)  Съгласно член 267 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

15

---

| 11.4.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 129/71 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 129/71

---

Становище Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за Директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2006/1/ЕО относно използването на превозни средства, наети без шофьори, за автомобилен превоз на товари“

[COM(2017) 282 final — 2017/0113 (COD)]

(2018/C 129/11)

| Докладчик: | Brian CURTIS |
| --- | --- |

Докладчик:

Brian CURTIS

| Консултация | Европейски парламент, 15 юни 2017 г.
  Съвет на Европейския съюз, 12 юни 2017 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 91, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 22 ноември 2017 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 6 декември 2017 г. |
| Пленарна сесия No | 530 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 121/0/1 |

Консултация

Европейски парламент, 15 юни 2017 г.

Съвет на Европейския съюз, 12 юни 2017 г.

Правно основание

член 91, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

22 ноември 2017 г.

Приемане на пленарна сесия

6 декември 2017 г.

Пленарна сесия No

530

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

121/0/1

1.   Заключения и препоръки

Заключения

| 1.1. | ЕИСК приветства тази допълнителна стъпка в усилията за премахване на някои от оставащите препятствия пред ефективния и справедлив единен пазар в европейския сектор на автомобилните превози на товари. Тази конкретна директива за изменение има за цел да улесни най-доброто използване на автомобилния парк в цяла Европа, по-специално в сезонните пикове, и постига минимална степен на либерализация. Положителна стъпка е премахването на ограниченията за използване на товарни превозни средства за дейности за собствена сметка. |
| --- | --- |

1.1.

ЕИСК приветства тази допълнителна стъпка в усилията за премахване на някои от оставащите препятствия пред ефективния и справедлив единен пазар в европейския сектор на автомобилните превози на товари. Тази конкретна директива за изменение има за цел да улесни най-доброто използване на автомобилния парк в цяла Европа, по-специално в сезонните пикове, и постига минимална степен на либерализация. Положителна стъпка е премахването на ограниченията за използване на товарни превозни средства за дейности за собствена сметка.

| 1.2. | Комитетът продължава да смята, че когато се изготвя законодателство в областта на транспорта, би било по-удачно то да се оформи като регламент, а не като директива, тъй като директивата позволява по-големи разлики в тълкуването и строгостта на прилагане от страна на държавите членки. Въпреки това се признава, че тази кратка директива постига своите цели и че в този случай преобразуването в регламент е щяло да бъде непропорционално. |
| --- | --- |

1.2.

Комитетът продължава да смята, че когато се изготвя законодателство в областта на транспорта, би било по-удачно то да се оформи като регламент, а не като директива, тъй като директивата позволява по-големи разлики в тълкуването и строгостта на прилагане от страна на държавите членки. Въпреки това се признава, че тази кратка директива постига своите цели и че в този случай преобразуването в регламент е щяло да бъде непропорционално.

Препоръки

| 1.3. | За да се предотврати нарастването на броя на т.нар. дружества „пощенски кутии“, ЕИСК настоятелно призовава всички държави членки да приемат и приложат ефективно предложените мерки за засилване на Регламент (ЕО) No 1071/2009 и Регламент (ЕО) No 1072/2009 с цел отстраняване на недобросъвестните дружества „пощенски кутии“. Резултатите следва да се наблюдават внимателно и да се включат в доклада относно ефективността на тази директива за изменение. |
| --- | --- |

1.3.

За да се предотврати нарастването на броя на т.нар. дружества „пощенски кутии“, ЕИСК настоятелно призовава всички държави членки да приемат и приложат ефективно предложените мерки за засилване на Регламент (ЕО) No 1071/2009 и Регламент (ЕО) No 1072/2009 с цел отстраняване на недобросъвестните дружества „пощенски кутии“. Резултатите следва да се наблюдават внимателно и да се включат в доклада относно ефективността на тази директива за изменение.

| 1.4. | За да се възпре практиката, при която операторите се възползват от по-ниското данъчно облагане при регистрация на превозно средство в някои държави членки в сравнение с други, следва да се предприемат допълнителни мерки, ако анализът, осъществен в периода на преглед, покаже, че такива са необходими, като например ограничение на дела от притежавания от даден оператор автомобилен парк, който може да се прехвърля временно на свързан оператор в друга държава членка. |
| --- | --- |

1.4.

За да се възпре практиката, при която операторите се възползват от по-ниското данъчно облагане при регистрация на превозно средство в някои държави членки в сравнение с други, следва да се предприемат допълнителни мерки, ако анализът, осъществен в периода на преглед, покаже, че такива са необходими, като например ограничение на дела от притежавания от даден оператор автомобилен парк, който може да се прехвърля временно на свързан оператор в друга държава членка.

| 1.5. | Комитетът отбелязва, че въпреки прилагането на все по-ефективни методи за проследяване, незаконният каботаж продължава да бъде значителен проблем в сектора на товарните превози. Съществува известен риск, че прилагането на мерките в настоящата директива може да затрудни разкриването. Поради това биха могли да се въведат допълнителни изисквания за запазване на проследима връзка между дружествата и съответните превозни средства. |
| --- | --- |

1.5.

Комитетът отбелязва, че въпреки прилагането на все по-ефективни методи за проследяване, незаконният каботаж продължава да бъде значителен проблем в сектора на товарните превози. Съществува известен риск, че прилагането на мерките в настоящата директива може да затрудни разкриването. Поради това биха могли да се въведат допълнителни изисквания за запазване на проследима връзка между дружествата и съответните превозни средства.

2.   Въведение

| 2.1. | Тази директива за изменение е част от пакета „Европа в движение“, който представлява обширен набор от инициативи, целящи подобряване на пътната безопасност; насърчаване на интелигентното пътно таксуване; намаляване на емисиите на CO2, замърсяването на въздуха и задръстванията; намаляване на бюрокрацията за предприятията; борба с незаконния труд и осигуряване на подходящи условия на труд и почивки за работниците. |
| --- | --- |

2.1.

Тази директива за изменение е част от пакета „Европа в движение“, който представлява обширен набор от инициативи, целящи подобряване на пътната безопасност; насърчаване на интелигентното пътно таксуване; намаляване на емисиите на CO2, замърсяването на въздуха и задръстванията; намаляване на бюрокрацията за предприятията; борба с незаконния труд и осигуряване на подходящи условия на труд и почивки за работниците.

| 2.2. | С нея се уреждат някои от недовършените задачи в областта на либерализацията на използването на наети товарни превозни средства в единния пазар. Между държавите членки продължават да съществуват различия по отношение на правилата и разпоредбите; за пръв път беше потърсено решение на този проблем през 1984 г. (1), а последвалото уеднаквяване беше извършено посредством директивата от 2006 г. (2) Въпреки това дори след транспонирането на настоящата директива за изменение ще продължат да съществуват редица ограничения в много държави членки. |
| --- | --- |

2.2.

С нея се уреждат някои от недовършените задачи в областта на либерализацията на използването на наети товарни превозни средства в единния пазар. Между държавите членки продължават да съществуват различия по отношение на правилата и разпоредбите; за пръв път беше потърсено решение на този проблем през 1984 г. (1), а последвалото уеднаквяване беше извършено посредством директивата от 2006 г. (2) Въпреки това дори след транспонирането на настоящата директива за изменение ще продължат да съществуват редица ограничения в много държави членки.

| 2.3. | Основният проблем, който се разглежда в настоящата директива за изменение, е свързан с желанието на операторите да местят автомобилния си парк из територията на ЕС в зависимост от местното търсене. Възможността да правят това понастоящем е ограничена от националното право и прилагането на регулаторни и оперативни изисквания (актове с незадължителен характер). |
| --- | --- |

2.3.

Основният проблем, който се разглежда в настоящата директива за изменение, е свързан с желанието на операторите да местят автомобилния си парк из територията на ЕС в зависимост от местното търсене. Възможността да правят това понастоящем е ограничена от националното право и прилагането на регулаторни и оперативни изисквания (актове с незадължителен характер).

| 2.4. | От една страна, операторите твърдят, че настоящото положение ограничава ефективното използване на европейските транспортни паркове. От друга страна, профсъюзите в транспортния сектор се опасяват, че предложението ще отслаби още повече важната връзка между оператора и неговите активи и ще намали капацитета на държавите членки за контрол и правоприлагане във връзка с действителния характер на операторите, регистрирани на тяхната територия. Самите държави членки нямат еднакъв подход към този проблем, като малка част от тях са на мнение, че статуквото трябва да се запази. |
| --- | --- |

2.4.

От една страна, операторите твърдят, че настоящото положение ограничава ефективното използване на европейските транспортни паркове. От друга страна, профсъюзите в транспортния сектор се опасяват, че предложението ще отслаби още повече важната връзка между оператора и неговите активи и ще намали капацитета на държавите членки за контрол и правоприлагане във връзка с действителния характер на операторите, регистрирани на тяхната територия. Самите държави членки нямат еднакъв подход към този проблем, като малка част от тях са на мнение, че статуквото трябва да се запази.

| 2.5. | Освен това правителствата на някои държави членки се притесняват, че ще изгубят приходи, ако превозните средства се регистрират в една държава, а оперативната им база е в друга. Така например равнището на данъчно облагане на тежкотоварните превозни средства варира от около 500 евро на превозно средство в Латвия до почти 5 000 евро в Ирландия (3). |
| --- | --- |

2.5.

Освен това правителствата на някои държави членки се притесняват, че ще изгубят приходи, ако превозните средства се регистрират в една държава, а оперативната им база е в друга. Така например равнището на данъчно облагане на тежкотоварните превозни средства варира от около 500 евро на превозно средство в Латвия до почти 5 000 евро в Ирландия (3).

| 2.6. | В предишни становища относно транспорта (4) Комитетът е посочвал, че следва да подкрепи преминаване от директива към регламент, за да се намалят различията в тълкуването и строгостта на прилагането сред държавите членки. Комитетът счита, че този принцип продължава да важи, но признава, че в настоящия случай би било непропорционално да се прави пълно преработване на директивата. Комитетът отбелязва също така, че макар директивата като правна форма да дава на държавите членки по-голяма гъвкавост при транспонирането и прилагането, има по-голяма вероятност тя да доведе до непрекъснати аномалии и различия при тълкуването между държавите членки. |
| --- | --- |

2.6.

В предишни становища относно транспорта (4) Комитетът е посочвал, че следва да подкрепи преминаване от директива към регламент, за да се намалят различията в тълкуването и строгостта на прилагането сред държавите членки. Комитетът счита, че този принцип продължава да важи, но признава, че в настоящия случай би било непропорционално да се прави пълно преработване на директивата. Комитетът отбелязва също така, че макар директивата като правна форма да дава на държавите членки по-голяма гъвкавост при транспонирането и прилагането, има по-голяма вероятност тя да доведе до непрекъснати аномалии и различия при тълкуването между държавите членки.

3.   Основно съдържание на съобщението на Комисията

| 3.1. | С настоящото предложение се представят изменения в директивата от 2006 г. вследствие на проведените от Комисията пространни преглед, консултации и анализ. Директивата дава възможност на държавите членки да ограничават използването на наети товарни превозни средства с брутно тегло на превозното средство над шест тона за операциите за собствена сметка. Тя позволява също така да се ограничава използването на превозни средства, които са били наети в държава членка, различна от тази, където е установено наемащото превозните средства предприятие. |
| --- | --- |

3.1.

С настоящото предложение се представят изменения в директивата от 2006 г. вследствие на проведените от Комисията пространни преглед, консултации и анализ. Директивата дава възможност на държавите членки да ограничават използването на наети товарни превозни средства с брутно тегло на превозното средство над шест тона за операциите за собствена сметка. Тя позволява също така да се ограничава използването на превозни средства, които са били наети в държава членка, различна от тази, където е установено наемащото превозните средства предприятие.

| 3.2. | С предложените изменения, които ще задълбочат и укрепят вътрешния пазар, се премахва възможността да се ограничава използването на наети превозни средства за операции за собствена сметка. Освен това трябва да се разреши използването на превозни средства, наети в друга държава членка, за поне четири месеца, за да се даде възможност на предприятията да отговарят на временни или сезонни пикове в търсенето и/или да заменят неизправни или повредени превозни средства. Държавите членки с по-либерални режими (като Белгия, Чешката република, Естония и Швеция) следва да могат да ги запазят. |
| --- | --- |

3.2.

С предложените изменения, които ще задълбочат и укрепят вътрешния пазар, се премахва възможността да се ограничава използването на наети превозни средства за операции за собствена сметка. Освен това трябва да се разреши използването на превозни средства, наети в друга държава членка, за поне четири месеца, за да се даде възможност на предприятията да отговарят на временни или сезонни пикове в търсенето и/или да заменят неизправни или повредени превозни средства. Държавите членки с по-либерални режими (като Белгия, Чешката република, Естония и Швеция) следва да могат да ги запазят.

| 3.3. | Предвиден е четиримесечен период с цел избягване на евентуални изкривявания на приходите предвид значителните разлики в данъчното облагане на пътните превозни средства между държавите членки. |
| --- | --- |

3.3.

Предвиден е четиримесечен период с цел избягване на евентуални изкривявания на приходите предвид значителните разлики в данъчното облагане на пътните превозни средства между държавите членки.

| 3.4. | С предложението следва да се гарантира равен достъп на превозвачите от целия ЕС до пазара на наети превозни средства и еднаква регулаторна рамка, предлагаща на превозвачите по-голяма ефикасност. Повишената безопасност и по-ниските нива на замърсяване биха могли да бъдат допълнително предимство, тъй като обикновено наетите превозни средства са по-нови. |
| --- | --- |

3.4.

С предложението следва да се гарантира равен достъп на превозвачите от целия ЕС до пазара на наети превозни средства и еднаква регулаторна рамка, предлагаща на превозвачите по-голяма ефикасност. Повишената безопасност и по-ниските нива на замърсяване биха могли да бъдат допълнително предимство, тъй като обикновено наетите превозни средства са по-нови.

| 3.5. | В срок до пет години Комисията ще изготви доклад за изпълнението на тези промени, който би могъл да послужи като основа за приемането на допълнителни мерки. |
| --- | --- |

3.5.

В срок до пет години Комисията ще изготви доклад за изпълнението на тези промени, който би могъл да послужи като основа за приемането на допълнителни мерки.

4.   Общи бележки

| 4.1. | Комитетът приветства намеренията на тази директива за изменение — допълнителна стъпка в усилията за премахване на някои от оставащите препятствия пред ефективния и справедлив единен пазар в европейския сектор на автомобилните превози на товари. Тази конкретна директива за изменение има за цел да улесни най-доброто използване на автомобилния парк в цяла Европа, по-специално в сезонните пикове, и постига минимална степен на либерализация. Положителна стъпка е премахването на ограниченията за използване на товарни превозни средства за дейности за собствена сметка. |
| --- | --- |

4.1.

Комитетът приветства намеренията на тази директива за изменение — допълнителна стъпка в усилията за премахване на някои от оставащите препятствия пред ефективния и справедлив единен пазар в европейския сектор на автомобилните превози на товари. Тази конкретна директива за изменение има за цел да улесни най-доброто използване на автомобилния парк в цяла Европа, по-специално в сезонните пикове, и постига минимална степен на либерализация. Положителна стъпка е премахването на ограниченията за използване на товарни превозни средства за дейности за собствена сметка.

| 4.2. | Комитетът продължава да смята, че когато се изготвя законодателство в областта на транспорта, би било по-удачно то да се оформи като регламент, а не като директива, тъй като директивата позволява по-големи разлики в тълкуването и строгостта на прилагане от страна на държавите членки. Въпреки това се признава, че тази кратка директива постига своите цели и че в този случай преобразуването в регламент е щяло да бъде непропорционално. |
| --- | --- |

4.2.

Комитетът продължава да смята, че когато се изготвя законодателство в областта на транспорта, би било по-удачно то да се оформи като регламент, а не като директива, тъй като директивата позволява по-големи разлики в тълкуването и строгостта на прилагане от страна на държавите членки. Въпреки това се признава, че тази кратка директива постига своите цели и че в този случай преобразуването в регламент е щяло да бъде непропорционално.

| 4.3. | Все пак Комитетът изразява някои резерви относно възможните последици. Резервите са по отношение на два аспекта. Първият засяга нарастването на броя на дружествата „пощенски кутии“, а вторият е свързан с опасението, че оператор може да извърши незаконен каботаж, без да бъде разкрит. Проблемите са разгледани по-подробно по-долу. |
| --- | --- |

4.3.

Все пак Комитетът изразява някои резерви относно възможните последици. Резервите са по отношение на два аспекта. Първият засяга нарастването на броя на дружествата „пощенски кутии“, а вторият е свързан с опасението, че оператор може да извърши незаконен каботаж, без да бъде разкрит. Проблемите са разгледани по-подробно по-долу.

5.   Конкретни бележки

| 5.1. | Всички видове търговски превозни средства представляват скъп актив и все по-често се предлагат на превозвачите от лизингови дружества. Наличието на превозни средства трябва да съответства на търсенето, за да се постигне максимална ефективност на транспортните операции. Търсенето варира не само сезонно, но и по географски признак, например в зависимост от потребностите на селскостопанското производство и туризма. Важно е операторите да разполагат с активи и инфраструктура за директна подкрепа в държавата на експлоатация, за да могат да спазват експлоатационните стандарти, изискванията за безопасност и условията на труд на водачите. |
| --- | --- |

5.1.

Всички видове търговски превозни средства представляват скъп актив и все по-често се предлагат на превозвачите от лизингови дружества. Наличието на превозни средства трябва да съответства на търсенето, за да се постигне максимална ефективност на транспортните операции. Търсенето варира не само сезонно, но и по географски признак, например в зависимост от потребностите на селскостопанското производство и туризма. Важно е операторите да разполагат с активи и инфраструктура за директна подкрепа в държавата на експлоатация, за да могат да спазват експлоатационните стандарти, изискванията за безопасност и условията на труд на водачите.

| 5.2. | Дружествата „пощенски кутии“ представляват субекти, установени в държава — членка на ЕС, в която не осъществяват никаква (или осъществяват незначителна) стопанска дейност, за да се възползват от режима ѝ на ниско данъчно облагане, ниските възнаграждения и т.н. Подобни дружества разполагат с ограничена инфраструктура за местна подкрепа или изобщо нямат такава, създават нелоялна конкуренция и може също така да експлоатират работниците си. |
| --- | --- |

5.2.

Дружествата „пощенски кутии“ представляват субекти, установени в държава — членка на ЕС, в която не осъществяват никаква (или осъществяват незначителна) стопанска дейност, за да се възползват от режима ѝ на ниско данъчно облагане, ниските възнаграждения и т.н. Подобни дружества разполагат с ограничена инфраструктура за местна подкрепа или изобщо нямат такава, създават нелоялна конкуренция и може също така да експлоатират работниците си.

| 5.3. | Предизвикателството, което представляват тези дружества, се признава на други места в пакета за мобилност, като се предлагат мерки (5) за справяне с този проблем. ЕИСК признава, че намирането на решение във връзка с дружествата „пощенски кутии“ не е непосредствената задача на тази директива за изменение, но се опасява, че тя може да улесни увеличаването на техния брой и дейността им. В тази връзка призоваваме всички държави членки да приемат и приложат ефективно предложените мерки за засилване на Регламент (ЕО) No 1071/2009 и Регламент (ЕО) No 1072/2009 с цел отстраняване на недобросъвестните дружества „пощенски кутии“. Резултатите следва да се наблюдават внимателно и да се включат в доклада относно ефективността на тази директива за изменение. |
| --- | --- |

5.3.

Предизвикателството, което представляват тези дружества, се признава на други места в пакета за мобилност, като се предлагат мерки (5) за справяне с този проблем. ЕИСК признава, че намирането на решение във връзка с дружествата „пощенски кутии“ не е непосредствената задача на тази директива за изменение, но се опасява, че тя може да улесни увеличаването на техния брой и дейността им. В тази връзка призоваваме всички държави членки да приемат и приложат ефективно предложените мерки за засилване на Регламент (ЕО) No 1071/2009 и Регламент (ЕО) No 1072/2009 с цел отстраняване на недобросъвестните дружества „пощенски кутии“. Резултатите следва да се наблюдават внимателно и да се включат в доклада относно ефективността на тази директива за изменение.

| 5.4. | Мерките обаче не биха решили проблема с операторите, които се възползват от по-ниското данъчно облагане при регистрация на превозно средство в някои държави членки. Тъй като се позволява четиримесечен период на експлоатация в друга държава членка, би могло да се предположи, че операторите могат да местят превозните средства между държавите така, че да избегнат това ограничение. |
| --- | --- |

5.4.

Мерките обаче не биха решили проблема с операторите, които се възползват от по-ниското данъчно облагане при регистрация на превозно средство в някои държави членки. Тъй като се позволява четиримесечен период на експлоатация в друга държава членка, би могло да се предположи, че операторите могат да местят превозните средства между държавите така, че да избегнат това ограничение.

| 5.5. | На теория това опасение изглежда основателно, макар че необходимата организация би била сложна от логистична гледна точка. В периода на преглед ще стане ясно дали тази евентуална „вратичка“ в законодателния акт се използва. Ако това е така, Комитетът предлага към четиримесечното ограничение да се добавят още мерки, като например ограничение на дела от притежавания от даден оператор автомобилен парк, който може да се прехвърля на свързан оператор в друга държава членка. |
| --- | --- |

5.5.

На теория това опасение изглежда основателно, макар че необходимата организация би била сложна от логистична гледна точка. В периода на преглед ще стане ясно дали тази евентуална „вратичка“ в законодателния акт се използва. Ако това е така, Комитетът предлага към четиримесечното ограничение да се добавят още мерки, като например ограничение на дела от притежавания от даден оператор автомобилен парк, който може да се прехвърля на свързан оператор в друга държава членка.

| 5.6. | Освен това Комитетът има известни опасения във връзка с възможността да се улесни незаконният каботаж. Каботажът представлява превоз на товари за чужда сметка или срещу възнаграждение, извършван в дадена държава членка от превозно средство, принадлежащо на установен извън нея превозвач, който е регистриран в друга държава членка. (Всеки оператор на товарни превозни средства, който притежава стандартен международен лиценз, получава разрешително на Съюза да извършва до три каботажни превоза в рамките на седем дни в приемащата държава членка. Превозите трябва да следват маршрут, при който товарите се транспортират от някоя държава членка към приемащата държава членка.) Разбира се, в рамките на съвършено конкурентен вътрешен пазар не би имало необходимост от ограничителни правила, но тази цел остава в областта на стремежите. Премахването на ограниченията върху наетите превозни средства би улеснило до голяма степен превозвачите, които искат да осъществяват постоянен каботаж (незаконен каботаж), тъй като те ще трябва само да наемат превозни средства, регистрирани в държавата членка, в която имат интерес да осъществяват този вид дейност. |
| --- | --- |

5.6.

Освен това Комитетът има известни опасения във връзка с възможността да се улесни незаконният каботаж. Каботажът представлява превоз на товари за чужда сметка или срещу възнаграждение, извършван в дадена държава членка от превозно средство, принадлежащо на установен извън нея превозвач, който е регистриран в друга държава членка. (Всеки оператор на товарни превозни средства, който притежава стандартен международен лиценз, получава разрешително на Съюза да извършва до три каботажни превоза в рамките на седем дни в приемащата държава членка. Превозите трябва да следват маршрут, при който товарите се транспортират от някоя държава членка към приемащата държава членка.) Разбира се, в рамките на съвършено конкурентен вътрешен пазар не би имало необходимост от ограничителни правила, но тази цел остава в областта на стремежите. Премахването на ограниченията върху наетите превозни средства би улеснило до голяма степен превозвачите, които искат да осъществяват постоянен каботаж (незаконен каботаж), тъй като те ще трябва само да наемат превозни средства, регистрирани в държавата членка, в която имат интерес да осъществяват този вид дейност.

| 5.7. | За да се предотврати това, Комитетът препоръчва да се обмислят редица изисквания за консолидиране и запазване на проследима връзка между дружествата и съответните превозни средства. Те биха могли да включват:






  — | задължително деклариране на регистрационните номера на всички използвани от превозвача транспортни средства в националните електронни регистри (НЕР); |
| --- | --- | --- |

5.7.

За да се предотврати това, Комитетът препоръчва да се обмислят редица изисквания за консолидиране и запазване на проследима връзка между дружествата и съответните превозни средства. Те биха могли да включват:

—

задължително деклариране на регистрационните номера на всички използвани от превозвача транспортни средства в националните електронни регистри (НЕР);

| — | достъп до НЕР в реално време за пътните инспекции по време на проверките по пътищата или в самите дружества; |
| --- | --- |

—

достъп до НЕР в реално време за пътните инспекции по време на проверките по пътищата или в самите дружества;

| — | включване на нарушенията, свързани с директивата за наетите превозни средства, в т.нар. „списък на нарушенията, водещи до загуба на добра репутация“. |
| --- | --- |

—

включване на нарушенията, свързани с директивата за наетите превозни средства, в т.нар. „списък на нарушенията, водещи до загуба на добра репутация“.

Брюксел, 6 декември 2017 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

(1)  Директива 84/647/ЕИО.

1

(2)  Директива 90/398/ЕИО; Директива 2006/1/ЕО.

2

(3)  Окончателен доклад от последващата оценка на Директива 2006/1/ЕО, януари 2016 г.

3

(4)  ОВ C 34, 2.2.2017 г., стр. 176.

4

(5)  COM(2017) 281 final за изменение на Регламент (ЕО) No 1071/2009 и Регламент (ЕО) No 1072/2009 с оглед на адаптирането им към развитието в сектора.

5

---

| 11.4.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 129/75 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 129/75

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно статистиката за железопътния транспорт“

[COM(2017) 353 final — 2017/0146/(COD)]

(2018/C 129/12)

| Единствен докладчик: | Raymond HENCKS |
| --- | --- |

Единствен докладчик:

Raymond HENCKS

| Консултация | Европейска комисия, 4.8.2017 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Членове 91 и 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 22.11.2017 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 6.12.2017 г. |
| Пленарна сесия No | 530 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 158/0/1 |

Консултация

Европейска комисия, 4.8.2017 г.

Правно основание

Членове 91 и 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

22.11.2017 г.

Приемане на пленарна сесия

6.12.2017 г.

Пленарна сесия No

530

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

158/0/1

1.   Обобщение и заключения

| 1.1. | Комисията използва статистическите данни за железопътния транспорт, за да оцени въздействието на дейностите на Общността в областта на железопътния транспорт и при необходимост да разработи нови дейности. |
| --- | --- |

1.1.

Комисията използва статистическите данни за железопътния транспорт, за да оцени въздействието на дейностите на Общността в областта на железопътния транспорт и при необходимост да разработи нови дейности.

| 1.2. | Такива статистически данни се събират от 1980 г. насам, като първоначално те са частични и не много подробни (1). През 2003 г.се въвеждат изменения и допълнения по същество чрез нов правен акт — Регламент (ЕО) No 91/2003 (първоначален акт). Оттогава държавите членки трябва да събират и предават статистически данни — за тримесечни, годишни или петгодишни периоди —относно услугите за превоз на стоки и пътници въз основа на определени показатели. |
| --- | --- |

1.2.

Такива статистически данни се събират от 1980 г. насам, като първоначално те са частични и не много подробни (1). През 2003 г.се въвеждат изменения и допълнения по същество чрез нов правен акт — Регламент (ЕО) No 91/2003 (първоначален акт). Оттогава държавите членки трябва да събират и предават статистически данни — за тримесечни, годишни или петгодишни периоди —относно услугите за превоз на стоки и пътници въз основа на определени показатели.

| 1.3. | Междувременно посоченият първоначален акт е изменен и допълнен до такава степен с Регламент (ЕО) No 1192/2003, Регламент (ЕО) No 219/2009 и Регламент (ЕС) 2016/2032, че голям брой разпоредби се намират отчасти в първоначалния акт и отчасти в последващите актове за изменение. |
| --- | --- |

1.3.

Междувременно посоченият първоначален акт е изменен и допълнен до такава степен с Регламент (ЕО) No 1192/2003, Регламент (ЕО) No 219/2009 и Регламент (ЕС) 2016/2032, че голям брой разпоредби се намират отчасти в първоначалния акт и отчасти в последващите актове за изменение.

| 1.4. | Комисията се ограничава да направи само една „кодификация“, като обединява съдържанието на различните предишни регламенти в един хармоничен и последователен текст, без да променя съдържанието — с изключение на заличаването на параграф 5 от член 4 на Регламент (ЕО) No 91/2003, който предоставя на Комисията правото да адаптира по свое усмотрение приложенията към горепосочения регламент по отношение на несъществените елементи. |
| --- | --- |

1.4.

Комисията се ограничава да направи само една „кодификация“, като обединява съдържанието на различните предишни регламенти в един хармоничен и последователен текст, без да променя съдържанието — с изключение на заличаването на параграф 5 от член 4 на Регламент (ЕО) No 91/2003, който предоставя на Комисията правото да адаптира по свое усмотрение приложенията към горепосочения регламент по отношение на несъществените елементи.

| 1.5. | В съответствие с целта за пригодност на регулаторната рамка (REFIT) ЕИСК подкрепя инициативата на Комисията, но все пак си задава въпроса дали въпросната статистика не може да бъде обработена по-добре и да бъде включена в събраните от Евростат други данни в тази област. |
| --- | --- |

1.5.

В съответствие с целта за пригодност на регулаторната рамка (REFIT) ЕИСК подкрепя инициативата на Комисията, но все пак си задава въпроса дали въпросната статистика не може да бъде обработена по-добре и да бъде включена в събраните от Евростат други данни в тази област.

Брюксел, 6 декември 2017 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

(1)  Директива 80/1177/ЕИО.

1

---

| 11.4.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 129/76 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 129/76

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Подновено партньорство с държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн“

[JOIN(2016) 52 final]

(2018/C 129/13)

| Докладчик: | Brenda KING |
| --- | --- |

Докладчик:

Brenda KING

| Консултация | Европейска комисия, 27.1.2017 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Външни отношения“ (REX) |
| Приемане от секцията | 7.11.2017 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 7.12.2017 г. |
| Пленарна сесия No | 530 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 165/1/2 |

Консултация

Европейска комисия, 27.1.2017 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Външни отношения“ (REX)

Приемане от секцията

7.11.2017 г.

Приемане на пленарна сесия

7.12.2017 г.

Пленарна сесия No

530

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

165/1/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Споразумението за партньорство от Котону (СПК) между Европейския съюз (ЕС) и държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ) ще изтече през 2020 г. СПК е основата за сътрудничеството и диалога относно политиката, икономиката, търговията и помощта за развитие. |
| --- | --- |

1.1.

Споразумението за партньорство от Котону (СПК) между Европейския съюз (ЕС) и държавите от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ) ще изтече през 2020 г. СПК е основата за сътрудничеството и диалога относно политиката, икономиката, търговията и помощта за развитие.

| 1.2. | ЕС и държавите от АКТБ отделно започнаха обсъждания за определяне на възможната рамка и основа за бъдещите отношения. Приоритети, които могат да бъдат включени, са намаляването на бедността, търговските отношения, управлението на миграционните потоци и борбата с глобалното затопляне. Официално дискусиите между ЕС и държавите от АКТБ ще започнат най-късно преди август 2018 г. |
| --- | --- |

1.2.

ЕС и държавите от АКТБ отделно започнаха обсъждания за определяне на възможната рамка и основа за бъдещите отношения. Приоритети, които могат да бъдат включени, са намаляването на бедността, търговските отношения, управлението на миграционните потоци и борбата с глобалното затопляне. Официално дискусиите между ЕС и държавите от АКТБ ще започнат най-късно преди август 2018 г.

| 1.3. | През 2015 г. Европейската служба за външна дейност (ЕСВД) и Европейската комисия поставиха началото на процес на обществени консултации, за да подготвят рамката след Споразумението от Котону, а през ноември 2016 г. публикуваха съвместно съобщение в подкрепа на рамково споразумение, в което се определят общи ценности и интереси, с три отделни партньорства с всеки от трите региона. |
| --- | --- |

1.3.

През 2015 г. Европейската служба за външна дейност (ЕСВД) и Европейската комисия поставиха началото на процес на обществени консултации, за да подготвят рамката след Споразумението от Котону, а през ноември 2016 г. публикуваха съвместно съобщение в подкрепа на рамково споразумение, в което се определят общи ценности и интереси, с три отделни партньорства с всеки от трите региона.

| 1.4. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК/Комитетът) приветства съвместното съобщение, както и предпочетения от Комисията вариант за рамково споразумение със специфични регионални приоритети, които би трябвало да бъдат правно обвързващи. ЕИСК счита, че е необходимо ново актуализирано споразумение, което да отчита новите реалности, като притеснението на европейското обществено мнение във връзка с нарасналия риск от терористични нападения, възприеманите като неконтролирани миграционни потоци, риска от бежанци вследствие на изменението на климата поради рязкото нарастване на африканското население, нарастващо влияние на другите регионални сили и непредвидимите действия на настоящия президент на САЩ. |
| --- | --- |

1.4.

Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК/Комитетът) приветства съвместното съобщение, както и предпочетения от Комисията вариант за рамково споразумение със специфични регионални приоритети, които би трябвало да бъдат правно обвързващи. ЕИСК счита, че е необходимо ново актуализирано споразумение, което да отчита новите реалности, като притеснението на европейското обществено мнение във връзка с нарасналия риск от терористични нападения, възприеманите като неконтролирани миграционни потоци, риска от бежанци вследствие на изменението на климата поради рязкото нарастване на африканското население, нарастващо влияние на другите регионални сили и непредвидимите действия на настоящия президент на САЩ.

| 1.5. | Освен това ЕИСК призовава гражданското общество да бъде по-добре приобщено в следващата рамка и да му бъде предоставена по-силна роля, излизаща извън рамките на консултациите. Това е важно, за да се гарантира принципът на съгласуваност на политиките за развитие (СПР). |
| --- | --- |

1.5.

Освен това ЕИСК призовава гражданското общество да бъде по-добре приобщено в следващата рамка и да му бъде предоставена по-силна роля, излизаща извън рамките на консултациите. Това е важно, за да се гарантира принципът на съгласуваност на политиките за развитие (СПР).

| 1.6. | ЕИСК приветства намерението за основа да се използва Програмата на ООН до 2030 г. за устойчиво развитие (ЦУР), като се включат и специфични особености на Европейските фондове за развитие. Това допълва новия Европейски консенсус за развитие, чиято основна цел е изкореняването на бедността, като също така се интегрират икономическите, социалните и екологичните измерения на устойчивото развитие. Въпреки това Комитетът изразява съжаление, че Програмата до 2030 г. не е поставена в центъра на бъдещото споразумение, за да се укрепят така ключови принципи като универсалност, управление и взаимовръзките и неделимостта на ЦУР. |
| --- | --- |

1.6.

ЕИСК приветства намерението за основа да се използва Програмата на ООН до 2030 г. за устойчиво развитие (ЦУР), като се включат и специфични особености на Европейските фондове за развитие. Това допълва новия Европейски консенсус за развитие, чиято основна цел е изкореняването на бедността, като също така се интегрират икономическите, социалните и екологичните измерения на устойчивото развитие. Въпреки това Комитетът изразява съжаление, че Програмата до 2030 г. не е поставена в центъра на бъдещото споразумение, за да се укрепят така ключови принципи като универсалност, управление и взаимовръзките и неделимостта на ЦУР.

| 1.7. | ЕИСК счита, че всяко бъдещо партньорство би трябвало да се основава на политически диалог, а не на отношения между донор и получател. Комитетът отбелязва, че съобщението основателно е приведено в съответствие с Глобалната стратегия на ЕС, обаче препоръчва всяко бъдещо сътрудничество между държавите от АКТБ и ЕС да бъде съгласувано и с всички стратегии и цели на партньорите от АКТБ. |
| --- | --- |

1.7.

ЕИСК счита, че всяко бъдещо партньорство би трябвало да се основава на политически диалог, а не на отношения между донор и получател. Комитетът отбелязва, че съобщението основателно е приведено в съответствие с Глобалната стратегия на ЕС, обаче препоръчва всяко бъдещо сътрудничество между държавите от АКТБ и ЕС да бъде съгласувано и с всички стратегии и цели на партньорите от АКТБ.

| 1.8. | Освен това ЕИСК препоръчва да се засили политическото измерение и да е налице силен механизъм за наблюдение, който да включва гражданското общество. Достиженията на правото на ЕС в областта на гражданското общество, включително частния сектор, участието на организациите на гражданското общество (ОГО) във всички етапи на бъдещото партньорство, трябва да бъдат съхранени и укрепени с включването на ОГО в институционализирана рамка в обхвата на политическия диалог. |
| --- | --- |

1.8.

Освен това ЕИСК препоръчва да се засили политическото измерение и да е налице силен механизъм за наблюдение, който да включва гражданското общество. Достиженията на правото на ЕС в областта на гражданското общество, включително частния сектор, участието на организациите на гражданското общество (ОГО) във всички етапи на бъдещото партньорство, трябва да бъдат съхранени и укрепени с включването на ОГО в институционализирана рамка в обхвата на политическия диалог.

| 1.9. | Проучване на ЕИСК сред икономически и социални участници в държавите от АКТБ показа, че 82 % подкрепят участието на недържавни участници в парламентарни заседания, а 78 % подкрепят участие в междуправителствени заседания, по време на които би трябвало да могат и да представят доклади и да отправят препоръки. |
| --- | --- |

1.9.

Проучване на ЕИСК сред икономически и социални участници в държавите от АКТБ показа, че 82 % подкрепят участието на недържавни участници в парламентарни заседания, а 78 % подкрепят участие в междуправителствени заседания, по време на които би трябвало да могат и да представят доклади и да отправят препоръки.

| 1.10. | ЕИСК изразява съжаление, че в съвместното съобщение не е отразено значението на ОГО, било то в най-общ план или в трите региона. Комитетът препоръчва бъдещото партньорство да съдържа формален механизъм, който да включва ОГО в изготвянето, прилагането, наблюдението и прегледа, както и по време на предстоящия етап на преговори. ЕИСК изразява готовност да играе централна роля в този процес. |
| --- | --- |

1.10.

ЕИСК изразява съжаление, че в съвместното съобщение не е отразено значението на ОГО, било то в най-общ план или в трите региона. Комитетът препоръчва бъдещото партньорство да съдържа формален механизъм, който да включва ОГО в изготвянето, прилагането, наблюдението и прегледа, както и по време на предстоящия етап на преговори. ЕИСК изразява готовност да играе централна роля в този процес.

| 1.11. | ЕИСК отбелязва липсата на каквото и да споменаване на Европейския фонд за развитие (ЕФР) и предполага, че това ще се промени след резултатите от многогодишната финансова рамка (МФР) и решението относно включването на ЕФР в бюджета. ЕИСК припомня препоръката в REX 455 всички форми на подкрепа, предоставяна от ЕС на трети държави, да се подчиняват на една и съща правна уредба и да подлежат на еднакъв демократичен контрол от страна на Европейския парламент, като се запазват същите положителни аспекти на ЕФР. Освен това ЕИСК счита, че Механизмът за подкрепа на мира в Африка и новите проекти във връзка с миграцията следва да бъдат финансирани извън ЕФР. |
| --- | --- |

1.11.

ЕИСК отбелязва липсата на каквото и да споменаване на Европейския фонд за развитие (ЕФР) и предполага, че това ще се промени след резултатите от многогодишната финансова рамка (МФР) и решението относно включването на ЕФР в бюджета. ЕИСК припомня препоръката в REX 455 всички форми на подкрепа, предоставяна от ЕС на трети държави, да се подчиняват на една и съща правна уредба и да подлежат на еднакъв демократичен контрол от страна на Европейския парламент, като се запазват същите положителни аспекти на ЕФР. Освен това ЕИСК счита, че Механизмът за подкрепа на мира в Африка и новите проекти във връзка с миграцията следва да бъдат финансирани извън ЕФР.

| 1.12. | Комитетът приветства поставянето на акцент върху човешкото развитие като конкретен приоритет за бъдещото партньорство и счита, че то следва да бъде приоритет за всичките три региона и да бъде свързано с ЦУР. |
| --- | --- |

1.12.

Комитетът приветства поставянето на акцент върху човешкото развитие като конкретен приоритет за бъдещото партньорство и счита, че то следва да бъде приоритет за всичките три региона и да бъде свързано с ЦУР.

| 1.13. | ЕИСК приветства настояването на Комисията за пълна защита, насърчаване и осъществяване на равенство между половете и овластяване на жените и момичетата, както и изразеното от нея признае за ключовия принос на жените и момичетата за мира и държавното изграждане, икономическия растеж, технологичното развитие, намаляването на бедността, осигуряването на здраве и благоденствие, културното и човешкото развитие. При все това ЕИСК изразява съжаление, че в съобщението не се посочва в подробности как това ще бъде улеснено. |
| --- | --- |

1.13.

ЕИСК приветства настояването на Комисията за пълна защита, насърчаване и осъществяване на равенство между половете и овластяване на жените и момичетата, както и изразеното от нея признае за ключовия принос на жените и момичетата за мира и държавното изграждане, икономическия растеж, технологичното развитие, намаляването на бедността, осигуряването на здраве и благоденствие, културното и човешкото развитие. При все това ЕИСК изразява съжаление, че в съобщението не се посочва в подробности как това ще бъде улеснено.

| 1.14. | ЕИСК приветства факта, че търговията и споразуменията за икономическо партньорство (СИП) ще бъдат напълно интегрирани в новото партньорство. ЕИСК счита, че търговските споразумения, включително СИП, би трябвало да използват Програмата на ООН до 2030 г. и Парижкото споразумение за климата като своя рамка. |
| --- | --- |

1.14.

ЕИСК приветства факта, че търговията и споразуменията за икономическо партньорство (СИП) ще бъдат напълно интегрирани в новото партньорство. ЕИСК счита, че търговските споразумения, включително СИП, би трябвало да използват Програмата на ООН до 2030 г. и Парижкото споразумение за климата като своя рамка.

| 1.15. | ЕИСК препоръчва преговорите за СИП между държавите от АКТБ и ЕС да се водят по прозрачен начин и да включват гражданското общество. СИП би трябвало да съдържат приложима глава за устойчивото развитие с активното участие на гражданското общество в изпълнението, мониторинга и прегледа. |
| --- | --- |

1.15.

ЕИСК препоръчва преговорите за СИП между държавите от АКТБ и ЕС да се водят по прозрачен начин и да включват гражданското общество. СИП би трябвало да съдържат приложима глава за устойчивото развитие с активното участие на гражданското общество в изпълнението, мониторинга и прегледа.

| 1.16. | ЕИСК приветства факта, че климатът е един от основните приоритети, но изразява загриженост, че приоритетите във връзка с климата и околната среда се различават в трите региона. Но едновременно изразява загриженост, че акцентът е поставен върху действията, изисквани от държавите от АКТБ, а не се споменава отговорността на ЕС по отношение на неговия отпечатък или въздействието му върху природните ресурси и екосистемите в тези развиващи се държави. |
| --- | --- |

1.16.

ЕИСК приветства факта, че климатът е един от основните приоритети, но изразява загриженост, че приоритетите във връзка с климата и околната среда се различават в трите региона. Но едновременно изразява загриженост, че акцентът е поставен върху действията, изисквани от държавите от АКТБ, а не се споменава отговорността на ЕС по отношение на неговия отпечатък или въздействието му върху природните ресурси и екосистемите в тези развиващи се държави.

2.   Контекст

| 2.1. | Европейският съюз (ЕС) и 79 държави от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ) имат всеобхватно и правно обвързващо споразумение за международно сътрудничество, което обединява повече от половината от националните държави в света. Наречено „Споразумението за партньорство от Котону“ („СПК“ или „Котону“), то беше подписано в Бенин през 2000 г. и има за цел да засили дългогодишното сътрудничество в политиката, търговията и развитието между ЕС и държавите от АКТБ. Това споразумение доведе до създаването на редица институции, които улесняват сътрудничеството между АКТБ и ЕС между правителствата, държавните служители, членовете на парламента, местните власти и гражданското общество, включително и частния сектор. То се основава на историческите отношения между ЕС и бившите колонии, които са претърпели развитие чрез поредица от споразумения: от споразуменията за асоцииране от Яунде I и II, през конвенциите между Европейската икономическа общност и бившите френски колонии в Африка (1963 — 1975 г.), до последователните конвенции от Ломе между АКТБ и ЕС (1975 — 2000 г.), както и неотдавнашното споразумение за партньорство, подписано в Котону (2000 г.). |
| --- | --- |

2.1.

Европейският съюз (ЕС) и 79 държави от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн (АКТБ) имат всеобхватно и правно обвързващо споразумение за международно сътрудничество, което обединява повече от половината от националните държави в света. Наречено „Споразумението за партньорство от Котону“ („СПК“ или „Котону“), то беше подписано в Бенин през 2000 г. и има за цел да засили дългогодишното сътрудничество в политиката, търговията и развитието между ЕС и държавите от АКТБ. Това споразумение доведе до създаването на редица институции, които улесняват сътрудничеството между АКТБ и ЕС между правителствата, държавните служители, членовете на парламента, местните власти и гражданското общество, включително и частния сектор. То се основава на историческите отношения между ЕС и бившите колонии, които са претърпели развитие чрез поредица от споразумения: от споразуменията за асоцииране от Яунде I и II, през конвенциите между Европейската икономическа общност и бившите френски колонии в Африка (1963 — 1975 г.), до последователните конвенции от Ломе между АКТБ и ЕС (1975 — 2000 г.), както и неотдавнашното споразумение за партньорство, подписано в Котону (2000 г.).

| 2.2. | Конвенциите от Ломе предоставиха на държавите от АКТБ правен статут, който им позволява да създадат модел на развитие и да искат привилегирован достъп до общия пазар. Тази рамка дава по-голяма тежест на карибските и тихоокеанските държави, които вероятно нямаше да се възползват от този вид модел на развитие в двустранните споразумения. Въпреки че бедността намаля, делът на държавите от АКТБ в рамките на вътрешния пазар спадна от 6,7 % през 1976 г. на 3 % през 1998 г. |
| --- | --- |

2.2.

Конвенциите от Ломе предоставиха на държавите от АКТБ правен статут, който им позволява да създадат модел на развитие и да искат привилегирован достъп до общия пазар. Тази рамка дава по-голяма тежест на карибските и тихоокеанските държави, които вероятно нямаше да се възползват от този вид модел на развитие в двустранните споразумения. Въпреки че бедността намаля, делът на държавите от АКТБ в рамките на вътрешния пазар спадна от 6,7 % през 1976 г. на 3 % през 1998 г.

| 2.3. | Споразумението от Котону има за цел да засили партньорството и се състои от три стълба — политически, търговски и устойчиво развитие. Първоначалната цел на това всеобхватно споразумение е да подпомогне развитието на държавите от АКТБ, като същевременно насърчава диверсификацията на икономиките им чрез създаването на среда за предприемачество и инвестиции. |
| --- | --- |

2.3.

Споразумението от Котону има за цел да засили партньорството и се състои от три стълба — политически, търговски и устойчиво развитие. Първоначалната цел на това всеобхватно споразумение е да подпомогне развитието на държавите от АКТБ, като същевременно насърчава диверсификацията на икономиките им чрез създаването на среда за предприемачество и инвестиции.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Тъй като срокът на СПК изтича през 2020 г., Европейската комисия и върховният представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност излязоха със съвместно съобщение от 22 ноември 2016 г. В това съобщение се предлагат три варианти въз основа на резултатите от започналата на 6 октомври 2015 г. обществена консултация. С първия вариант се предлага подновяване на СПК с държавите от АКТБ. Неговото предимство е, че ще се запази формата „АКТБ“, но този вариант няма да доведе до споразумение, в което се вземат предвид специфичните приоритети, определени от заинтересованите страни. Освен това в него няма да бъдат отразени значителните промени от 2000 г. насам, като например разширяването на ЕС, различаващите се приоритети в държавите от АКТБ и нарастващото значение на регионалните организации, като например Африканския съюз. |
| --- | --- |

3.1.

Тъй като срокът на СПК изтича през 2020 г., Европейската комисия и върховният представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност излязоха със съвместно съобщение от 22 ноември 2016 г. В това съобщение се предлагат три варианти въз основа на резултатите от започналата на 6 октомври 2015 г. обществена консултация. С първия вариант се предлага подновяване на СПК с държавите от АКТБ. Неговото предимство е, че ще се запази формата „АКТБ“, но този вариант няма да доведе до споразумение, в което се вземат предвид специфичните приоритети, определени от заинтересованите страни. Освен това в него няма да бъдат отразени значителните промени от 2000 г. насам, като например разширяването на ЕС, различаващите се приоритети в държавите от АКТБ и нарастващото значение на регионалните организации, като например Африканския съюз.

| 3.2. | Вторият вариант се изряза в цялостна регионализация на отношенията между ЕС и държавите от АКТБ. Този подход, макар и отразяващ различията между трите региона, би пренебрегнал заявеното желание на държавите от АКТБ да останат обединени, както и взаимното желание за използване на формата „ЕС–АКТБ“ с цел оказване на влияние върху международните институции. |
| --- | --- |

3.2.

Вторият вариант се изряза в цялостна регионализация на отношенията между ЕС и държавите от АКТБ. Този подход, макар и отразяващ различията между трите региона, би пренебрегнал заявеното желание на държавите от АКТБ да останат обединени, както и взаимното желание за използване на формата „ЕС–АКТБ“ с цел оказване на влияние върху международните институции.

| 3.3. | Предпочитаният вариант е третият, по който изглежда е постигнат консенсус между всички страни. Преразглеждането тук предполага сключването на „общо рамково споразумение с три регионални стълба“: третият вариант е „едно споразумение със страните партньорки, съставено от три отделни регионални партньорства с Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн в една обща рамка, с възможност за по-активно участие на други държави. Тази рамка ще определя общите ценности, принципи, основни елементи и интереси, които поддържат сътрудничеството между страните, надграждайки върху значителните постижения на СПК. Тя също така ще предоставя специфични механизми за сътрудничество на световната сцена. Трите регионални партньорства ще използват и интегрират вече съществуващото (напр. общата стратегия ЕС–АКТБ) и ще установят приоритети и действия с акцент върху конкретни детайли в партньорската програма във всеки от трите региона.“ Тази институционална уредба, предложена от Комисията, която се състои от три отделни регионални партньорства с Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн, съгласно едно рамково споразумение, запазва постиженията на правото и предимствата на формата „ЕС-АКТБ“, като същевременно позволява диференцирани инициативи за развитие според региона. Освен това според този предпочитан вариант е възможно да се разреши в бъдеще участието на други държави извън АКТБ, като останалите най-слабо развити страни (НРС) или тези в Северна Африка. |
| --- | --- |

3.3.

Предпочитаният вариант е третият, по който изглежда е постигнат консенсус между всички страни. Преразглеждането тук предполага сключването на „общо рамково споразумение с три регионални стълба“: третият вариант е „едно споразумение със страните партньорки, съставено от три отделни регионални партньорства с Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн в една обща рамка, с възможност за по-активно участие на други държави. Тази рамка ще определя общите ценности, принципи, основни елементи и интереси, които поддържат сътрудничеството между страните, надграждайки върху значителните постижения на СПК. Тя също така ще предоставя специфични механизми за сътрудничество на световната сцена. Трите регионални партньорства ще използват и интегрират вече съществуващото (напр. общата стратегия ЕС–АКТБ) и ще установят приоритети и действия с акцент върху конкретни детайли в партньорската програма във всеки от трите региона.“ Тази институционална уредба, предложена от Комисията, която се състои от три отделни регионални партньорства с Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн, съгласно едно рамково споразумение, запазва постиженията на правото и предимствата на формата „ЕС-АКТБ“, като същевременно позволява диференцирани инициативи за развитие според региона. Освен това според този предпочитан вариант е възможно да се разреши в бъдеще участието на други държави извън АКТБ, като останалите най-слабо развити страни (НРС) или тези в Северна Африка.

| 3.4. | ЕИСК приветства целта на Европейската комисия да направи партньорството правно обвързващо, като същевременно остава гъвкаво и може да се адаптира към периодично променящата се среда. ЕИСК препоръчва понятието „правно обвързващо“ да бъде ясно дефинирано в споразумението, което ще замени Споразумението от Котону, и то да включва процедури на консултации и налагане на санкции, в случай на нарушаване на правата на човека, демократичните принципи и върховенството на закона. ЕИСК отбелязва, че държавите от АКТБ подкрепят обвързващия характер на бъдещото споразумение (1) и счита, че това ще гарантира предвидимост, прозрачност и взаимна отговорност. |
| --- | --- |

3.4.

ЕИСК приветства целта на Европейската комисия да направи партньорството правно обвързващо, като същевременно остава гъвкаво и може да се адаптира към периодично променящата се среда. ЕИСК препоръчва понятието „правно обвързващо“ да бъде ясно дефинирано в споразумението, което ще замени Споразумението от Котону, и то да включва процедури на консултации и налагане на санкции, в случай на нарушаване на правата на човека, демократичните принципи и върховенството на закона. ЕИСК отбелязва, че държавите от АКТБ подкрепят обвързващия характер на бъдещото споразумение (1) и счита, че това ще гарантира предвидимост, прозрачност и взаимна отговорност.

| 3.5. | Налице е възможност, предоставена от неотдавна приетите международни рамки — Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие, Парижкото споразумение относно изменението на климата, Програмата за действие от Адис Абеба, Рамковата програма от Сендай и Програмата на ООН за градовете — за тяхното включване в ново споразумение, позволявайки на партньорите по споразумението да поемат по пътя към устойчивост в полза на хората, благоденствието и планетата. Бъдещото партньорство би трябвало да се основава на тези международни рамки и ангажименти, като ги прилага по интегриран, приобщаващ и устойчив начин. |
| --- | --- |

3.5.

Налице е възможност, предоставена от неотдавна приетите международни рамки — Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие, Парижкото споразумение относно изменението на климата, Програмата за действие от Адис Абеба, Рамковата програма от Сендай и Програмата на ООН за градовете — за тяхното включване в ново споразумение, позволявайки на партньорите по споразумението да поемат по пътя към устойчивост в полза на хората, благоденствието и планетата. Бъдещото партньорство би трябвало да се основава на тези международни рамки и ангажименти, като ги прилага по интегриран, приобщаващ и устойчив начин.

| 3.6. | Бъдещото споразумение следва да отдава приоритет на човешкото развитие, като отбелязва двойното въздействие на експоненциалния демографски растеж и изменението на климата, пред които са изправени държавите от АКТБ. Това ще представлява предизвикателство за изхранването и продоволствената сигурност, опазването на околната среда и постигането на просперитет за всички. |
| --- | --- |

3.6.

Бъдещото споразумение следва да отдава приоритет на човешкото развитие, като отбелязва двойното въздействие на експоненциалния демографски растеж и изменението на климата, пред които са изправени държавите от АКТБ. Това ще представлява предизвикателство за изхранването и продоволствената сигурност, опазването на околната среда и постигането на просперитет за всички.

| 3.7. | Съгласуваността на политиките за развитие (СПР) следва да бъде ключов елемент от бъдещото партньорство, като се гарантира, че всички вътрешни и външни политики на ЕС укрепват устойчивото развитие в рамките на ЕС и в световен мащаб. |
| --- | --- |

3.7.

Съгласуваността на политиките за развитие (СПР) следва да бъде ключов елемент от бъдещото партньорство, като се гарантира, че всички вътрешни и външни политики на ЕС укрепват устойчивото развитие в рамките на ЕС и в световен мащаб.

4.   Конкретни бележки

4.1.   Участие на гражданското общество в бъдещото партньорство АКТБ-ЕС

| 4.1.1. | ЕИСК приветства факта, че в член 6 от СПК се подкрепя участието на недържавните участници, като се признава, че те са важни участници в партньорството. Той обаче изразява разочарование от факта, че сътрудничеството остава ориентирано предимно към правителствата въпреки признаването на значението на политическия диалог за насърчаване на участието на гражданското общество в процеса на развитие. Има някои изключения: Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС и Парламентарната асамблея Карифорум-ЕС, Консултативният комитет Карифорум-ЕС и Комитетът по търговия и развитие Карифорум-ЕС. Те обаче може допълнително да бъдат укрепени в бъдеще. |
| --- | --- |

4.1.1.

ЕИСК приветства факта, че в член 6 от СПК се подкрепя участието на недържавните участници, като се признава, че те са важни участници в партньорството. Той обаче изразява разочарование от факта, че сътрудничеството остава ориентирано предимно към правителствата въпреки признаването на значението на политическия диалог за насърчаване на участието на гражданското общество в процеса на развитие. Има някои изключения: Съвместната парламентарна асамблея АКТБ-ЕС и Парламентарната асамблея Карифорум-ЕС, Консултативният комитет Карифорум-ЕС и Комитетът по търговия и развитие Карифорум-ЕС. Те обаче може допълнително да бъдат укрепени в бъдеще.

| 4.1.2. | ЕИСК отново потвърждава съществената роля на неправителствените заинтересовани страни в отношенията между ЕС и държавите от АКТБ, в целия процес на устойчиво развитие и в мониторинга на СИП. Програмата на ООН до 2030 г. признава ролята на гражданското общество, като отбелязва, че „Мащабът и амбициите на новата Програма изискват възобновено глобално партньорство, за да се гарантира нейното изпълнение. [...] То ще спомогне за активна ангажираност в световен план в подкрепа за изпълнението на всички Цели и задачи, като обедини правителствата, частния сектор, гражданското общество, системата на ООН и други основни заинтересовани страни и като мобилизира всички налични ресурси.“ |
| --- | --- |

4.1.2.

ЕИСК отново потвърждава съществената роля на неправителствените заинтересовани страни в отношенията между ЕС и държавите от АКТБ, в целия процес на устойчиво развитие и в мониторинга на СИП. Програмата на ООН до 2030 г. признава ролята на гражданското общество, като отбелязва, че „Мащабът и амбициите на новата Програма изискват възобновено глобално партньорство, за да се гарантира нейното изпълнение. [...] То ще спомогне за активна ангажираност в световен план в подкрепа за изпълнението на всички Цели и задачи, като обедини правителствата, частния сектор, гражданското общество, системата на ООН и други основни заинтересовани страни и като мобилизира всички налични ресурси.“

| 4.1.3. | ЕИСК отбелязва с разочарование, че редица държави от АКТБ, а неотдавна и ЕС, въвеждат рестриктивно законодателство, за да ограничат работата на недържавните участници, което в някои случаи оказва отрицателно отражение върху активното участие на ОГО. Индексът за устойчивост на ОГО (2) за 2016 г. изтъква, че в много държави в Африка на юг от Сахара ОГО — особено тези, които се занимават със застъпничество и правата на човека — са изправени пред все по-големи ограничения или заплахи за ограничения на своята работа. |
| --- | --- |

4.1.3.

ЕИСК отбелязва с разочарование, че редица държави от АКТБ, а неотдавна и ЕС, въвеждат рестриктивно законодателство, за да ограничат работата на недържавните участници, което в някои случаи оказва отрицателно отражение върху активното участие на ОГО. Индексът за устойчивост на ОГО (2) за 2016 г. изтъква, че в много държави в Африка на юг от Сахара ОГО — особено тези, които се занимават със застъпничество и правата на човека — са изправени пред все по-големи ограничения или заплахи за ограничения на своята работа.

| 4.1.4. | ЕИСК препоръчва договорената нова рамка да укрепва по-специално легитимността на ОГО и на недържавните участници като цяло като много необходими участници в политическите процеси, чрез включването на ОГО, както от държавите от АКТБ, така и от ЕС, в правно обвързващи принципи на споразумението. Това би трябвало да включва структурирана рамка между ОГО и всички съвместни институции на АКТБ и ЕС. Ето защо призовава за по-сериозни технически и финансови ангажименти за насърчаване и стимулиране на активното участие на ОГО. |
| --- | --- |

4.1.4.

ЕИСК препоръчва договорената нова рамка да укрепва по-специално легитимността на ОГО и на недържавните участници като цяло като много необходими участници в политическите процеси, чрез включването на ОГО, както от държавите от АКТБ, така и от ЕС, в правно обвързващи принципи на споразумението. Това би трябвало да включва структурирана рамка между ОГО и всички съвместни институции на АКТБ и ЕС. Ето защо призовава за по-сериозни технически и финансови ангажименти за насърчаване и стимулиране на активното участие на ОГО.

4.2.   Търговия и устойчиво развитие

| 4.2.1. | Съгласно Ломе IV държавите от АКТБ са се възползвали от нереципрочни преференции, предоставени едностранно от ЕС, така че те да могат да изнасят продукцията си на общия пазар, заедно със система за компенсирането им на загубите на приходи от износ в случай на колебания в обменните курсове или природни бедствия. Тази структура беше обявена за противоречаща на принципа на Световната търговска организация за „най-облагодетелствана нация“. За да стане новото Споразумение от Котону съвместимо с правилата на СТО, споразуменията за икономическо партньорство (СИП) бяха съставени така, че това да бъде преодоляно, с цел да се даде възможност на страните от АКТБ да се включат в световната икономика. |
| --- | --- |

4.2.1.

Съгласно Ломе IV държавите от АКТБ са се възползвали от нереципрочни преференции, предоставени едностранно от ЕС, така че те да могат да изнасят продукцията си на общия пазар, заедно със система за компенсирането им на загубите на приходи от износ в случай на колебания в обменните курсове или природни бедствия. Тази структура беше обявена за противоречаща на принципа на Световната търговска организация за „най-облагодетелствана нация“. За да стане новото Споразумение от Котону съвместимо с правилата на СТО, споразуменията за икономическо партньорство (СИП) бяха съставени така, че това да бъде преодоляно, с цел да се даде възможност на страните от АКТБ да се включат в световната икономика.

| 4.2.2. | Затова Европа има договорени СИП с шестте региона, които обхващат 79 държави от АКТБ, с цел да се създадат съвместни партньорства по отношение на търговията и развитието, подпомагани чрез помощ за развитие. От 2000 г. до 2008 г. достъп до европейския пазар се получаваше чрез нереципрочно национално предпочитание, което включваше система от дерогации от правилата на СТО. След 2008 г. споразумения за свободна търговия се подписват в рамките на СИП; при все това изискването за подписване на споразумения и последващото изпълнение се откроиха като неотменно предизвикателство. Въпреки че към днешна дата бяха установени шест СИП, процесът на ратификация за повечето беше възпрепятстван. През 2007 г. Европа подписа първото от тези споразумения с 15 карибски държави, което временно влезе в сила през декември 2008 г. В Африка резултатът беше по-нееднозначен. През 2014 г. 16 държави от Западна Африка, както и две регионални организации, Икономическата общност на западноафриканските държави (ECOWAS) и Западноафриканският икономически и валутен съюз (WAEMU), и Източноафриканската общност постигнаха споразумение, но подписването все още не е приключило. Държавите от Южноафриканската общност за развитие подписаха СИП през 2016 г. Накрая, временното СИП между Европа и държавите от Тихоокеанския басейн беше подписано от Папуа-Нова Гвинея и от Фиджи през 2009 г., тъй като тези две държави допринасят за по-голямата част от търговията между Европа и Тихоокеанския басейн. |
| --- | --- |

4.2.2.

Затова Европа има договорени СИП с шестте региона, които обхващат 79 държави от АКТБ, с цел да се създадат съвместни партньорства по отношение на търговията и развитието, подпомагани чрез помощ за развитие. От 2000 г. до 2008 г. достъп до европейския пазар се получаваше чрез нереципрочно национално предпочитание, което включваше система от дерогации от правилата на СТО. След 2008 г. споразумения за свободна търговия се подписват в рамките на СИП; при все това изискването за подписване на споразумения и последващото изпълнение се откроиха като неотменно предизвикателство. Въпреки че към днешна дата бяха установени шест СИП, процесът на ратификация за повечето беше възпрепятстван. През 2007 г. Европа подписа първото от тези споразумения с 15 карибски държави, което временно влезе в сила през декември 2008 г. В Африка резултатът беше по-нееднозначен. През 2014 г. 16 държави от Западна Африка, както и две регионални организации, Икономическата общност на западноафриканските държави (ECOWAS) и Западноафриканският икономически и валутен съюз (WAEMU), и Източноафриканската общност постигнаха споразумение, но подписването все още не е приключило. Държавите от Южноафриканската общност за развитие подписаха СИП през 2016 г. Накрая, временното СИП между Европа и държавите от Тихоокеанския басейн беше подписано от Папуа-Нова Гвинея и от Фиджи през 2009 г., тъй като тези две държави допринасят за по-голямата част от търговията между Европа и Тихоокеанския басейн.

| 4.2.3. | Следователно Споразумението от Котону включва важно измерение по отношение на търговията. В действителност през 2012 г. ЕС беше вторият по големина търговски партньор на държавите от АКТБ след САЩ. ЕС изпреварва Венецуела, Китай, Бразилия, Канада и Индия. Той допринася за 12,1 % от търговията на държавите от АКТБ, което е по-малко от САЩ (35,7 %), но повече от Китай (6,9 %) (3). |
| --- | --- |

4.2.3.

Следователно Споразумението от Котону включва важно измерение по отношение на търговията. В действителност през 2012 г. ЕС беше вторият по големина търговски партньор на държавите от АКТБ след САЩ. ЕС изпреварва Венецуела, Китай, Бразилия, Канада и Индия. Той допринася за 12,1 % от търговията на държавите от АКТБ, което е по-малко от САЩ (35,7 %), но повече от Китай (6,9 %) (3).

| 4.2.4. | Според Международния търговски център между 2003 г. и 2012 г. пазарният дял на държавите от АКТБ в световната икономика нарасна от 1,4 % на 1,7 %, докато пазарният дял на ЕС-28 на пазара на държавите от АКТБ се увеличи от 10,9 % на 11,5 % през същия период. Въпреки това от 2010 г. досега държавите от АКТБ изпитват въздействието на последиците от икономическата криза от 2008 г., като общата стойност на тяхната търговия намалява. През 2015 г. износът възлиза на 320,7 млрд. щатски долара (в сравнение с 495,1 млрд. щатски долара през 2011 г.), а вносът представлява 439,6 млрд. щатски долара (в сравнение с 500,2 млрд. щатски долара през 2014 г.). |
| --- | --- |

4.2.4.

Според Международния търговски център между 2003 г. и 2012 г. пазарният дял на държавите от АКТБ в световната икономика нарасна от 1,4 % на 1,7 %, докато пазарният дял на ЕС-28 на пазара на държавите от АКТБ се увеличи от 10,9 % на 11,5 % през същия период. Въпреки това от 2010 г. досега държавите от АКТБ изпитват въздействието на последиците от икономическата криза от 2008 г., като общата стойност на тяхната търговия намалява. През 2015 г. износът възлиза на 320,7 млрд. щатски долара (в сравнение с 495,1 млрд. щатски долара през 2011 г.), а вносът представлява 439,6 млрд. щатски долара (в сравнение с 500,2 млрд. щатски долара през 2014 г.).

| 4.2.5. | ЕИСК препоръчва при преразглеждането на Споразумението от Котону да се цели разширяване на търговията на държавите от АКТБ, като се има предвид, че 80 % от най-слабо развитите държави все още принадлежат към групата на АКТБ. Комитетът също така отбелязва, че селското стопанство допринася за 90 % от износа на държавите от АКТБ, като осигурява заетост на по-голямата част от активното население. Средно 20 % от националното богатство идва от селскостопански приходи с крайни вариращи стойности между държавите от АКТБ. Например половината от БВП на Чад идва от селскостопанското производство, в сравнение с 1 % средно в Карибския басейн (4). |
| --- | --- |

4.2.5.

ЕИСК препоръчва при преразглеждането на Споразумението от Котону да се цели разширяване на търговията на държавите от АКТБ, като се има предвид, че 80 % от най-слабо развитите държави все още принадлежат към групата на АКТБ. Комитетът също така отбелязва, че селското стопанство допринася за 90 % от износа на държавите от АКТБ, като осигурява заетост на по-голямата част от активното население. Средно 20 % от националното богатство идва от селскостопански приходи с крайни вариращи стойности между държавите от АКТБ. Например половината от БВП на Чад идва от селскостопанското производство, в сравнение с 1 % средно в Карибския басейн (4).

| 4.2.6. | Търговия и регионална интеграция: СИП има за цел да стимулира регионалната интеграция и се основава на логиката, че по-голямата регионална интеграция стимулира търговските възможности, които, на свой ред, спомагат за растеж, заетост и икономическо развитие. За улесняване на търговията между държавите от АКТБ са необходими инвестиции в инфраструктура, включително чиста енергия, за да се подпомогнат държавите от АКТБ да извършат преход към производство и износ на междинна и готова продукция, с което да се придвижат нагоре по световната верига за създаване на стойност. Това ще изисква също така ефективен сектор на морския транспорт. Затова ЕИСК препоръчва морският транспорт да бъде включен в дневния ред на ЕС в областта на търговията и политиката за развитие. |
| --- | --- |

4.2.6.

Търговия и регионална интеграция: СИП има за цел да стимулира регионалната интеграция и се основава на логиката, че по-голямата регионална интеграция стимулира търговските възможности, които, на свой ред, спомагат за растеж, заетост и икономическо развитие. За улесняване на търговията между държавите от АКТБ са необходими инвестиции в инфраструктура, включително чиста енергия, за да се подпомогнат държавите от АКТБ да извършат преход към производство и износ на междинна и готова продукция, с което да се придвижат нагоре по световната верига за създаване на стойност. Това ще изисква също така ефективен сектор на морския транспорт. Затова ЕИСК препоръчва морският транспорт да бъде включен в дневния ред на ЕС в областта на търговията и политиката за развитие.

| 4.2.7. | Търговия и устойчиво развитие: Бъдещото партньорство би трябвало да включи търговията и СИП в рамките на Програмата за 2030 г. и Парижкото споразумение. СИП би трябвало да съдържат приложима глава за устойчивото развитие с формална и структурирана рамка за включване на ОГО. Бъдещите преговори между АКТБ и ЕС би трябвало да се извършват по прозрачен начин с участието на ОГО в наблюдението на преговорите и при прилагането и мониторинга на споразумението. |
| --- | --- |

4.2.7.

Търговия и устойчиво развитие: Бъдещото партньорство би трябвало да включи търговията и СИП в рамките на Програмата за 2030 г. и Парижкото споразумение. СИП би трябвало да съдържат приложима глава за устойчивото развитие с формална и структурирана рамка за включване на ОГО. Бъдещите преговори между АКТБ и ЕС би трябвало да се извършват по прозрачен начин с участието на ОГО в наблюдението на преговорите и при прилагането и мониторинга на споразумението.

4.3.   Сътрудничество за развитие

| 4.3.1. | Инструментите и методите за сътрудничество имат за цел да приведат в действие принципите на СПК, като се съсредоточат върху резултатите, партньорството и ангажираността. Ето защо планирането и прилагането на Европейския фонд за развитие (ЕФР) са проектирани като съвместна отговорност. |
| --- | --- |

4.3.1.

Инструментите и методите за сътрудничество имат за цел да приведат в действие принципите на СПК, като се съсредоточат върху резултатите, партньорството и ангажираността. Ето защо планирането и прилагането на Европейския фонд за развитие (ЕФР) са проектирани като съвместна отговорност.

| 4.3.2. | ЕФР се финансира пряко чрез доброволни вноски от държавите — членки на ЕС, извън бюджета на ЕС, но се договаря успоредно с други инструменти за външно финансиране на ЕС, за да се осигури съгласуваност. Той се управлява от Европейската комисия и Европейската инвестиционна банка. ЕИБ управлява инвестиционния механизъм и предоставя заеми, гаранции и средства от ЕФР и от собствени ресурси на частните дружества в държавите от АКТБ за краткосрочни и дългосрочни проекти в частния и публичния сектор. |
| --- | --- |

4.3.2.

ЕФР се финансира пряко чрез доброволни вноски от държавите — членки на ЕС, извън бюджета на ЕС, но се договаря успоредно с други инструменти за външно финансиране на ЕС, за да се осигури съгласуваност. Той се управлява от Европейската комисия и Европейската инвестиционна банка. ЕИБ управлява инвестиционния механизъм и предоставя заеми, гаранции и средства от ЕФР и от собствени ресурси на частните дружества в държавите от АКТБ за краткосрочни и дългосрочни проекти в частния и публичния сектор.

| 4.3.3. | Общият размер на отпуснатите от ЕФР средства нарасна, но те вероятно ще намалеят след излизането на Обединеното кралство от ЕС, като същевременно се запази неговият междуправителствен характер и управленска структура, което му позволи да се превърне в най-големия елемент на ЕС в сътрудничеството за развитие, като изключим многогодишната финансова рамка (МФР). Поради уникалната история и правен статут на ЕФР, както и неговата междуправителствена основа, над него Европейският парламент (ЕП) няма правомощия за съвместно вземане на решения. Комисията на ЕП по развитие обаче все пак участва в общи обсъждания на политиката и е важна заинтересована страна по СПК. Съвместната парламентарна асамблея (СПА) също има правомощия да извършва парламентарен контрол над разпределянето на средствата от ЕФР в националните индикативни програми (НИП) и регионалните индикативни програми (РИП). |
| --- | --- |

4.3.3.

Общият размер на отпуснатите от ЕФР средства нарасна, но те вероятно ще намалеят след излизането на Обединеното кралство от ЕС, като същевременно се запази неговият междуправителствен характер и управленска структура, което му позволи да се превърне в най-големия елемент на ЕС в сътрудничеството за развитие, като изключим многогодишната финансова рамка (МФР). Поради уникалната история и правен статут на ЕФР, както и неговата междуправителствена основа, над него Европейският парламент (ЕП) няма правомощия за съвместно вземане на решения. Комисията на ЕП по развитие обаче все пак участва в общи обсъждания на политиката и е важна заинтересована страна по СПК. Съвместната парламентарна асамблея (СПА) също има правомощия да извършва парламентарен контрол над разпределянето на средствата от ЕФР в националните индикативни програми (НИП) и регионалните индикативни програми (РИП).

| 4.3.4. | ЕФР и включването му в бюджета: посредством специалната процедура по освобождаване от отговорност ЕП освобождава от отговорност Европейската комисия във връзка с управлението и изпълнението на ЕФР. Включването на ЕФР в бюджета на ЕС продължава да е източник на противоречия между ЕП и Съвета, въпреки че на няколко пъти Комисията предложи ЕФР да бъде включен в бюджета на ЕС. |
| --- | --- |

4.3.4.

ЕФР и включването му в бюджета: посредством специалната процедура по освобождаване от отговорност ЕП освобождава от отговорност Европейската комисия във връзка с управлението и изпълнението на ЕФР. Включването на ЕФР в бюджета на ЕС продължава да е източник на противоречия между ЕП и Съвета, въпреки че на няколко пъти Комисията предложи ЕФР да бъде включен в бюджета на ЕС.

| 4.3.5. | ЕИСК счита, че всички форми на подкрепа, предоставяна от ЕС на трети държави, следва да се подчиняват на една и съща правна уредба и да подлежат на еднакъв демократичен контрол от страна на ЕП. Поради това призовава за включване на ЕФР в бюджета на ЕС при запазване на положителните аспекти на ЕФР (напр. реципрочност и взаимна отговорност). Това ще доведе до по-голяма последователност в политиката на ЕС за развитие. |
| --- | --- |

4.3.5.

ЕИСК счита, че всички форми на подкрепа, предоставяна от ЕС на трети държави, следва да се подчиняват на една и съща правна уредба и да подлежат на еднакъв демократичен контрол от страна на ЕП. Поради това призовава за включване на ЕФР в бюджета на ЕС при запазване на положителните аспекти на ЕФР (напр. реципрочност и взаимна отговорност). Това ще доведе до по-голяма последователност в политиката на ЕС за развитие.

Брюксел, 7 декември 2017 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

(1)  „Декларацията от Сипопо: Бъдещето на групата държави от АКТБ в променящ се свят“. 7-а среща на върха на държавните и правителствените ръководители на държавите от АКТБ: „предизвикателства и възможности“, 13 и 14 декември 2012 г.

1

(2)  https://www.usaid.gov/africa-civil-society

2

(3)  https://www.robert-schuman.eu/en/european-issues/0440-post-cotonou-the-modernisation-of-the-acp-partnership

3

(4)  Съобщение за пресата на секретариата на АКТБ: Новата политика на АКТБ изтъква на преден план трансформацията на продуктите от селскостопанския сектор, 15 юни 2017 г.

4

---

| 11.4.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 129/82 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 129/82

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Инициатива за устойчивото развитие на синята икономика в Западното Средиземноморие“

[COM(2017) 183]

(2018/C 129/14)

| Докладчик: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Докладчик:

Dimitris DIMITRIADIS

| Консултация | Комисия, 31.5.2017 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Външни отношения“ (REX) |
| Приемане от секцията | 7.11.2017 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 6.12.2017 г. |
| Пленарна сесия No | 530 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 159/1/1 |

Консултация

Комисия, 31.5.2017 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Външни отношения“ (REX)

Приемане от секцията

7.11.2017 г.

Приемане на пленарна сесия

6.12.2017 г.

Пленарна сесия No

530

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

159/1/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Социално и екологично устойчивото развитие на морските басейни и крайбрежните райони, противодействието на съществуващите различия и гарантирането на опазването на културното и биологичното разнообразие е от първостепенно значение. Освен това то е една от най-привилегированите области за създаване на схеми за транснационално сътрудничество в рамките на ЕС и извън него. В този смисъл ЕИСК изцяло подкрепя специалната инициатива за устойчивото развитие на синята икономика в Западното Средиземноморие и призовава европейските институции да завършат цикъла на консултации и да създадат съответната работна група. |
| --- | --- |

1.1

Социално и екологично устойчивото развитие на морските басейни и крайбрежните райони, противодействието на съществуващите различия и гарантирането на опазването на културното и биологичното разнообразие е от първостепенно значение. Освен това то е една от най-привилегированите области за създаване на схеми за транснационално сътрудничество в рамките на ЕС и извън него. В този смисъл ЕИСК изцяло подкрепя специалната инициатива за устойчивото развитие на синята икономика в Западното Средиземноморие и призовава европейските институции да завършат цикъла на консултации и да създадат съответната работна група.

| 1.2 | Комитетът счита, че успехът на тази инициатива изисква добра комуникация и подходящ климат на сътрудничество между участващите в нея държави, и второ — европейските институции. Съюзът за Средиземноморието (СС) е поканен да играе важна роля в ефективното свързване на всички участващи страни. |
| --- | --- |

1.2

Комитетът счита, че успехът на тази инициатива изисква добра комуникация и подходящ климат на сътрудничество между участващите в нея държави, и второ — европейските институции. Съюзът за Средиземноморието (СС) е поканен да играе важна роля в ефективното свързване на всички участващи страни.

| 1.3 | ЕИСК признава необходимостта от разширяване на инициативата в следните три направления: |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК признава необходимостта от разширяване на инициативата в следните три направления:

| 1.3.1 | В допълнение към избраните области на действие в специалната инициатива — 1) по-безопасно и по-сигурно морско пространство; 2) интелигентна и устойчива синя икономика и насоченост към развитието на умения, научноизследователските и иновационните дейности; 3) по-добро управление на морето — ЕИСК предлага допълнително тематично разширяване на инициативата в областта на биологичното разнообразие и опазването и междукултурното общуване, както и по-конкретна стратегия за подпомагане на малки и много дребно (мащабни) производствени дейности. |
| --- | --- |

1.3.1

В допълнение към избраните области на действие в специалната инициатива — 1) по-безопасно и по-сигурно морско пространство; 2) интелигентна и устойчива синя икономика и насоченост към развитието на умения, научноизследователските и иновационните дейности; 3) по-добро управление на морето — ЕИСК предлага допълнително тематично разширяване на инициативата в областта на биологичното разнообразие и опазването и междукултурното общуване, както и по-конкретна стратегия за подпомагане на малки и много дребно (мащабни) производствени дейности.

| 1.3.2 | Освен това Комитетът счита, че ще бъде много важно като хоризонтална област на интервенция да се включат постепенното развитие и транснационалното сътрудничество между системите за професионално и академично образование, подобрявайки ефективността на други сфери на синята икономика. В този смисъл следва да се възприеме подходът на макрорегионална стратегия. |
| --- | --- |

1.3.2

Освен това Комитетът счита, че ще бъде много важно като хоризонтална област на интервенция да се включат постепенното развитие и транснационалното сътрудничество между системите за професионално и академично образование, подобрявайки ефективността на други сфери на синята икономика. В този смисъл следва да се възприеме подходът на макрорегионална стратегия.

| 1.3.3 | Безопасността на морския транспорт, свързаните със сигурността въпроси, устойчивият икономически растеж и опазването на културата и околната среда няма да бъдат решени в дългосрочен план, ако пренебрегнем факта, че Средиземноморието е историческа, икономическа и екологична общност (1). Следователно макар и повишеното геополитическо напрежение и изострянето на конфликтите в източната част на Средиземноморския басейн да обясняват защо инициативата започва в западната му част, това следва да се разбира като пилотно осъществяване, което може да осигури полезен опит и най-добри практики, които да бъдат разширени в един цялостен подход към Средиземноморието (вж. също така точки 3.3, 3.4 и 3.5). |
| --- | --- |

1.3.3

Безопасността на морския транспорт, свързаните със сигурността въпроси, устойчивият икономически растеж и опазването на културата и околната среда няма да бъдат решени в дългосрочен план, ако пренебрегнем факта, че Средиземноморието е историческа, икономическа и екологична общност (1). Следователно макар и повишеното геополитическо напрежение и изострянето на конфликтите в източната част на Средиземноморския басейн да обясняват защо инициативата започва в западната му част, това следва да се разбира като пилотно осъществяване, което може да осигури полезен опит и най-добри практики, които да бъдат разширени в един цялостен подход към Средиземноморието (вж. също така точки 3.3, 3.4 и 3.5).

| 1.4 | ЕИСК очаква, че успехът на инициативата ще изисква висока степен на транснационална и интердисциплинарна координация. Изпълняваните през последните двадесет години политики и програми за Средиземноморието имаха незадоволителни резултати и оставиха огромни неусвоени средства поради различните нагласи и липсата на ефективна координация между институциите на ЕС и публичните администрации в държавите от Средиземноморския регион, които не са членки на ЕС, а в някои случаи бюрокрацията, скрита под претекста на прозрачността, създаде прекомерни пречки пред използването на средствата. Това предполага необходимостта от подпроект за техническа помощ, обхващащ следните въпроси: |
| --- | --- |

1.4

ЕИСК очаква, че успехът на инициативата ще изисква висока степен на транснационална и интердисциплинарна координация. Изпълняваните през последните двадесет години политики и програми за Средиземноморието имаха незадоволителни резултати и оставиха огромни неусвоени средства поради различните нагласи и липсата на ефективна координация между институциите на ЕС и публичните администрации в държавите от Средиземноморския регион, които не са членки на ЕС, а в някои случаи бюрокрацията, скрита под претекста на прозрачността, създаде прекомерни пречки пред използването на средствата. Това предполага необходимостта от подпроект за техническа помощ, обхващащ следните въпроси:

| 1.4.1 | Задълбочен сравнителен анализ, който ще определи точно припокриващите се области в множеството съществуващи инициативи със сходна (ако не и идентична) насоченост (вж. точки 3.9 и 3.10), с цел спестяване на ресурси и подобряване на крайните резултати. ЕИСК подчертава риска от забавяне или дори отменяне на изпълнението на инициативата, ако няма ясно определяне на средносрочни и дългосрочни цели и/или конкретно определяне на компетентностите на участващите органи и институции. |
| --- | --- |

1.4.1

Задълбочен сравнителен анализ, който ще определи точно припокриващите се области в множеството съществуващи инициативи със сходна (ако не и идентична) насоченост (вж. точки 3.9 и 3.10), с цел спестяване на ресурси и подобряване на крайните резултати. ЕИСК подчертава риска от забавяне или дори отменяне на изпълнението на инициативата, ако няма ясно определяне на средносрочни и дългосрочни цели и/или конкретно определяне на компетентностите на участващите органи и институции.

| 1.4.2 | Оперативен генерален план, който ще определи компетентностите на работната група за синята икономика, специалните организационни/административни инструменти, различните роли на участващите регионални, национални и международни институции, в допълнение към ясно определен график (вж. също така точки 4.5 и 4.6). Предвид факта, че научноизследователските институции ще имат значителна роля, авторът(ите) на този генерален план следва да разгледа(т) и разнородността по отношение на съществуването на опитен и компетентен НИРД сектор, както и всички съществуващи примери за успешно сътрудничество в областта на НИРД от двата бряга на Средиземно море. |
| --- | --- |

1.4.2

Оперативен генерален план, който ще определи компетентностите на работната група за синята икономика, специалните организационни/административни инструменти, различните роли на участващите регионални, национални и международни институции, в допълнение към ясно определен график (вж. също така точки 4.5 и 4.6). Предвид факта, че научноизследователските институции ще имат значителна роля, авторът(ите) на този генерален план следва да разгледа(т) и разнородността по отношение на съществуването на опитен и компетентен НИРД сектор, както и всички съществуващи примери за успешно сътрудничество в областта на НИРД от двата бряга на Средиземно море.

| 1.4.3 | Планиране и изпълнение на достатъчно широкообхватна комуникационна стратегия, която ще популяризира съдържанието на инициативата за синята икономика и свързаните с нея възможности и перспективи, с цел i) отбелязване на всички институции и заинтересовани страни, които могат да бъдат включени и/или засегнати, особено на местно и регионално равнище; и ii) разпространение на съответната информация между тях. |
| --- | --- |

1.4.3

Планиране и изпълнение на достатъчно широкообхватна комуникационна стратегия, която ще популяризира съдържанието на инициативата за синята икономика и свързаните с нея възможности и перспективи, с цел i) отбелязване на всички институции и заинтересовани страни, които могат да бъдат включени и/или засегнати, особено на местно и регионално равнище; и ii) разпространение на съответната информация между тях.

| 1.5 | Като продължение на горните общи препоръки, следват подробни заключения и съответни предложения: |
| --- | --- |

1.5

Като продължение на горните общи препоръки, следват подробни заключения и съответни предложения:

| 1.5.1 | ЕИСК приема, че с цел постигане на успех в борбата срещу престъпността и тероризма е необходимо по-ефективно изграждане на мрежи на органите по сухопътните и морските граници на двата бряга, както и систематичен обмен и анализ на данни, в тясно сътрудничество с Frontex и други международни и транснационални институции, като например Международната морска организация (ММО). |
| --- | --- |

1.5.1

ЕИСК приема, че с цел постигане на успех в борбата срещу престъпността и тероризма е необходимо по-ефективно изграждане на мрежи на органите по сухопътните и морските граници на двата бряга, както и систематичен обмен и анализ на данни, в тясно сътрудничество с Frontex и други международни и транснационални институции, като например Международната морска организация (ММО).

| 1.5.2 | Независимо от това, предвид връзките между граничните власти, охраняващи сухопътните и морските граници, ЕИСК желае да обърне специално внимание на правилата на „доброто управление“ и на необходимостта да се отчитат внимателно правата на човека, както индивидуалните, така и колективните (вж. също параграф 4.1). |
| --- | --- |

1.5.2

Независимо от това, предвид връзките между граничните власти, охраняващи сухопътните и морските граници, ЕИСК желае да обърне специално внимание на правилата на „доброто управление“ и на необходимостта да се отчитат внимателно правата на човека, както индивидуалните, така и колективните (вж. също параграф 4.1).

| 1.5.3 | За да бъдат ефективни устройството на територията и крайбрежното управление, следва да бъде възприет подходът на четворната спирала на транснационално и особено на регионално/местно равнище. Необходимо е засилено участие на местните власти (общини и региони), както и на социалните партньори и на организациите на гражданското общество, в рамките на техните съответни области на дейност. В тази връзка Комисията следва да покани местните заинтересовани страни от публичния и частния сектор на консултациите относно съобщението и относно конкретните области на действие — безопасност и сигурност на транспорта, рибарство, туризъм и енергетика, социално сближаване и екологична устойчивост (вж. също точки 4.2.1 и 4.3). |
| --- | --- |

1.5.3

За да бъдат ефективни устройството на територията и крайбрежното управление, следва да бъде възприет подходът на четворната спирала на транснационално и особено на регионално/местно равнище. Необходимо е засилено участие на местните власти (общини и региони), както и на социалните партньори и на организациите на гражданското общество, в рамките на техните съответни области на дейност. В тази връзка Комисията следва да покани местните заинтересовани страни от публичния и частния сектор на консултациите относно съобщението и относно конкретните области на действие — безопасност и сигурност на транспорта, рибарство, туризъм и енергетика, социално сближаване и екологична устойчивост (вж. също точки 4.2.1 и 4.3).

| 1.5.4 | „Син растеж“ (2) е една от основните дългосрочни стратегии за постигане на целите на стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж: риболов и аквакултури, крайбрежен (еко)туризъм, морска логистика (от по-голямо значение за Средиземноморието поради настоящите геополитически и икономически развития), морски биотехнологии, океанска енергия и добив на полезни изкопаеми от морското дъно предоставят нови многостранни възможности за предприемачество. |
| --- | --- |

1.5.4

„Син растеж“ (2) е една от основните дългосрочни стратегии за постигане на целите на стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж: риболов и аквакултури, крайбрежен (еко)туризъм, морска логистика (от по-голямо значение за Средиземноморието поради настоящите геополитически и икономически развития), морски биотехнологии, океанска енергия и добив на полезни изкопаеми от морското дъно предоставят нови многостранни възможности за предприемачество.

| 1.5.5 | Малките и много малките предприятия, занаятчийските работилници и семейните предприятия с традиционни организационни структури, оперативни схеми и дейности са гръбнакът на местните икономики на двата бряга на Средиземноморския басейн. В този смисъл изграждането на мрежи и схемите за сътрудничество за малки и микропроизводители също могат да подобрят устойчивостта и разходната конкурентоспособност, като същевременно запазят така необходимата диференциация на предлаганите от тях стоки и услуги. Поради това ЕИСК счита, че в допълнение на иновативното и технологично напреднало предприемачество е не по-маловажно да се насърчават и специални, добре приспособени програми за традиционни икономически дейности, отчитайки местните особености (вж. точки 3.6, 3.7, 4.2.2, 4.2.3 и 4.2.4). |
| --- | --- |

1.5.5

Малките и много малките предприятия, занаятчийските работилници и семейните предприятия с традиционни организационни структури, оперативни схеми и дейности са гръбнакът на местните икономики на двата бряга на Средиземноморския басейн. В този смисъл изграждането на мрежи и схемите за сътрудничество за малки и микропроизводители също могат да подобрят устойчивостта и разходната конкурентоспособност, като същевременно запазят така необходимата диференциация на предлаганите от тях стоки и услуги. Поради това ЕИСК счита, че в допълнение на иновативното и технологично напреднало предприемачество е не по-маловажно да се насърчават и специални, добре приспособени програми за традиционни икономически дейности, отчитайки местните особености (вж. точки 3.6, 3.7, 4.2.2, 4.2.3 и 4.2.4).

| 1.5.6 | Тъй като бедността и безработицата сред младите хора може да се задълбочат през следващите години, особено в държавите от Южното Средиземноморие, осигуряването на по-добро съответствие между предлаганите и търсените умения на пазара на труда може да е от значение, но със сигурност няма да е достатъчно за решаване на проблемите, свързани с безработицата, социалното сближаване и социалната устойчивост. В този смисъл действията за развитие, обобщени в точка 1.5.5, са от съществено значение за създаването на нови устойчиви работни места и за подобряване на жизнения стандарт в конкретните области. Тези действия за развитие трябва да се планират внимателно в сътрудничество с местните институции и власти. Освен това тези политики с изразен местен характер са най-ефективният начин за преодоляване на факторите, подтикващи миграцията — следователно те трябва да се разбират като основен инструмент за справяне с увеличаващите се миграционни потоци и произтичащите от тях социално-икономически проблеми на двата бряга, както и със свързаните въпроси за безопасността и сигурността и борбата срещу престъпността и тероризма (тероризъм 1.5.1). |
| --- | --- |

1.5.6

Тъй като бедността и безработицата сред младите хора може да се задълбочат през следващите години, особено в държавите от Южното Средиземноморие, осигуряването на по-добро съответствие между предлаганите и търсените умения на пазара на труда може да е от значение, но със сигурност няма да е достатъчно за решаване на проблемите, свързани с безработицата, социалното сближаване и социалната устойчивост. В този смисъл действията за развитие, обобщени в точка 1.5.5, са от съществено значение за създаването на нови устойчиви работни места и за подобряване на жизнения стандарт в конкретните области. Тези действия за развитие трябва да се планират внимателно в сътрудничество с местните институции и власти. Освен това тези политики с изразен местен характер са най-ефективният начин за преодоляване на факторите, подтикващи миграцията — следователно те трябва да се разбират като основен инструмент за справяне с увеличаващите се миграционни потоци и произтичащите от тях социално-икономически проблеми на двата бряга, както и със свързаните въпроси за безопасността и сигурността и борбата срещу престъпността и тероризма (тероризъм 1.5.1).

| 1.5.7 | По отношение на риболова ЕИСК счита, че i) следва да се увеличи гъвкавостта на Европейския фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР), за да се премахнат бариерите между равнищата на публичната администрация; и ii) следва да се засили ролята на Генералната комисия по рибарство за Средиземно море (GFCM), за да се промени все още неблагоприятното състояние на рибните запаси на много видове, в тясно сътрудничество и координация с държавите от Средиземноморието, които не са членки на ЕС (вж. също точки 4.3.4 и 4.3.5). |
| --- | --- |

1.5.7

По отношение на риболова ЕИСК счита, че i) следва да се увеличи гъвкавостта на Европейския фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР), за да се премахнат бариерите между равнищата на публичната администрация; и ii) следва да се засили ролята на Генералната комисия по рибарство за Средиземно море (GFCM), за да се промени все още неблагоприятното състояние на рибните запаси на много видове, в тясно сътрудничество и координация с държавите от Средиземноморието, които не са членки на ЕС (вж. също точки 4.3.4 и 4.3.5).

2.   Контекст на съобщението

| 2.1 | През ноември 2015 г. конференцията на министрите от СС „Синя икономика“ (3) прие декларация за по-нататъшното развитие на синята икономика (4) чрез увеличаване на инвестициите в съответните технологии, иновации, знания и умения, както и морското управление. |
| --- | --- |

2.1

През ноември 2015 г. конференцията на министрите от СС „Синя икономика“ (3) прие декларация за по-нататъшното развитие на синята икономика (4) чрез увеличаване на инвестициите в съответните технологии, иновации, знания и умения, както и морското управление.

| 2.2 | През октомври 2016 г. министрите на външните работи на държавите от „Диалог 5+5“ — Алжир, Либия, Мавритания, Мароко и Тунис плюс Испания, Италия, Малта, Португалия и Франция — насърчиха по-нататъшната работа по инициативата за устойчивото развитие на синята икономика, в рамките на Съюза за Средиземноморието (5). |
| --- | --- |

2.2

През октомври 2016 г. министрите на външните работи на държавите от „Диалог 5+5“ — Алжир, Либия, Мавритания, Мароко и Тунис плюс Испания, Италия, Малта, Португалия и Франция — насърчиха по-нататъшната работа по инициативата за устойчивото развитие на синята икономика, в рамките на Съюза за Средиземноморието (5).

| 2.3 | Настоящото съобщение (6) и придружаващата го рамка за действие [SWD(2017) 130] (7) произтичат от това искане. В тях се предвижда използване на възможностите и справяне с предизвикателствата в региона, който изисква многостранна координация и международно сътрудничество, което трябва да се разшири извън границите на Европейския съюз (ЕС). |
| --- | --- |

2.3

Настоящото съобщение (6) и придружаващата го рамка за действие [SWD(2017) 130] (7) произтичат от това искане. В тях се предвижда използване на възможностите и справяне с предизвикателствата в региона, който изисква многостранна координация и международно сътрудничество, което трябва да се разшири извън границите на Европейския съюз (ЕС).

| 2.4 | Освен това инициативата на ЕК, която е в основата на настоящото съобщение, се основава на дългогодишния опит при прилагането на стратегии за морските басейни и макрорегионални стратегии, например стратегията за района на Атлантическия океан, стратегията на ЕС за региона на Балтийско море и стратегията на ЕС за региона на Адриатическо и Йонийско море (8). От полза за инициативата са провежданият регионален диалог относно синята икономика в рамките на СС (споменат по-горе), Генералната комисия по рибарство в Средиземно море (9), Конвенцията от Барселона за защита на морската среда и на крайбрежните райони в Средиземноморието (10), както и Програмата на ООН за устойчиво развитие до 2030 г. (11) и положените усилия за прилагането на Средиземноморската стратегия за устойчиво развитие (12). |
| --- | --- |

2.4

Освен това инициативата на ЕК, която е в основата на настоящото съобщение, се основава на дългогодишния опит при прилагането на стратегии за морските басейни и макрорегионални стратегии, например стратегията за района на Атлантическия океан, стратегията на ЕС за региона на Балтийско море и стратегията на ЕС за региона на Адриатическо и Йонийско море (8). От полза за инициативата са провежданият регионален диалог относно синята икономика в рамките на СС (споменат по-горе), Генералната комисия по рибарство в Средиземно море (9), Конвенцията от Барселона за защита на морската среда и на крайбрежните райони в Средиземноморието (10), както и Програмата на ООН за устойчиво развитие до 2030 г. (11) и положените усилия за прилагането на Средиземноморската стратегия за устойчиво развитие (12).

| 2.5 | Освен това съобщението е в съзвучие с развиващата се научна и социо-политическа дискусия в световен план. Синята икономика вече е един от най-важните съвременни въпроси; първо, поради значението на активите, свързани с моретата и океаните, и съответния потенциал на свързания с моретата и океаните икономически растеж, и второ, поради факта, че устойчивостта на моретата и океаните е основен параметър за опазването на околната среда в световен план (13) |
| --- | --- |

2.5

Освен това съобщението е в съзвучие с развиващата се научна и социо-политическа дискусия в световен план. Синята икономика вече е един от най-важните съвременни въпроси; първо, поради значението на активите, свързани с моретата и океаните, и съответния потенциал на свързания с моретата и океаните икономически растеж, и второ, поради факта, че устойчивостта на моретата и океаните е основен параметър за опазването на околната среда в световен план (13)

| 2.6 | В съобщението се признава необходимостта от повишаване на безопасността и сигурността, устойчив икономически растеж и работни места, както и опазване на екосистемите и биологичното разнообразие в Западното Средиземноморие. С други думи желанието е да се допринесе за устойчиво в социално и екологично отношение развитие в морския басейн, северните и южните крайбрежни райони, пристанищата и градовете, които представляват интегрирана система за движението на хора и стоки, като се преодолее съществуващата административна и политическа непоследователност. В тази връзка в съобщението се очертават три области от предизвикателства: |
| --- | --- |

2.6

В съобщението се признава необходимостта от повишаване на безопасността и сигурността, устойчив икономически растеж и работни места, както и опазване на екосистемите и биологичното разнообразие в Западното Средиземноморие. С други думи желанието е да се допринесе за устойчиво в социално и екологично отношение развитие в морския басейн, северните и южните крайбрежни райони, пристанищата и градовете, които представляват интегрирана система за движението на хора и стоки, като се преодолее съществуващата административна и политическа непоследователност. В тази връзка в съобщението се очертават три области от предизвикателства:

| 2.6.1 | Безопасност и сигурност на морските дейности: според съобщението в Западното Средиземноморие има зони на натоварен морски трафик, които ще бъдат изправени пред повишени рискове (от гледна точка на транспортни произшествия) поради бъдещи геополитически и икономически развития, като например разширяването на Суецкия канал. От друга страна проблемите, свързани със сигурността, вече са съществени — незаконната миграция е знак за това — като се очаква настоящите социално-икономически и демографски тенденции и ефектите на изменението на климата да повишат конкуренцията за ресурси и да засилят геополитическата нестабилност. |
| --- | --- |

2.6.1

Безопасност и сигурност на морските дейности: според съобщението в Западното Средиземноморие има зони на натоварен морски трафик, които ще бъдат изправени пред повишени рискове (от гледна точка на транспортни произшествия) поради бъдещи геополитически и икономически развития, като например разширяването на Суецкия канал. От друга страна проблемите, свързани със сигурността, вече са съществени — незаконната миграция е знак за това — като се очаква настоящите социално-икономически и демографски тенденции и ефектите на изменението на климата да повишат конкуренцията за ресурси и да засилят геополитическата нестабилност.

| 2.6.2 | Високи равнища на младежката безработица и застаряване на работната сила в морския сектор: в съобщението се признава добре известният парадокс, свързан със заетостта, а именно от една страна неоползотворена работна сила, а от друга — непопълнени свободни работни места, с особена концентрация в секторите и отраслите на синята икономика. Комисията счита, че настоящото положение е резултат основно (ако не единствено) на несъответствие между предлаганите и търсените умения. Затова тя се съсредоточава основно върху липсата на диалог между промишлеността и образователната система. |
| --- | --- |

2.6.2

Високи равнища на младежката безработица и застаряване на работната сила в морския сектор: в съобщението се признава добре известният парадокс, свързан със заетостта, а именно от една страна неоползотворена работна сила, а от друга — непопълнени свободни работни места, с особена концентрация в секторите и отраслите на синята икономика. Комисията счита, че настоящото положение е резултат основно (ако не единствено) на несъответствие между предлаганите и търсените умения. Затова тя се съсредоточава основно върху липсата на диалог между промишлеността и образователната система.

| 2.6.3 | Различаващи се и конкуриращи се интереси в морските територии: според представените в съобщението данни регионът на Западното Средиземноморие разполага с най-богатото биологично разнообразие в целия басейн. Същевременно в него е съсредоточен приблизително половината от БВП на Средиземноморието главно от морски дейности — туризъм, аквакултури, рибарство и транспорт — което води до увеличаваща се урбанизация на крайбрежните райони, прекомерно експлоатиране на рибните запаси, замърсяване на морската среда и по-широк кръг свързани с опазването въпроси. Предвид транснационалния характер на замесените интереси и сериозните социално-икономически различия, тези фактори оправдават мнението, изразено в съобщението, че регионът е „гореща точка на икономически, демографски и екологичен натиск“. |
| --- | --- |

2.6.3

Различаващи се и конкуриращи се интереси в морските територии: според представените в съобщението данни регионът на Западното Средиземноморие разполага с най-богатото биологично разнообразие в целия басейн. Същевременно в него е съсредоточен приблизително половината от БВП на Средиземноморието главно от морски дейности — туризъм, аквакултури, рибарство и транспорт — което води до увеличаваща се урбанизация на крайбрежните райони, прекомерно експлоатиране на рибните запаси, замърсяване на морската среда и по-широк кръг свързани с опазването въпроси. Предвид транснационалния характер на замесените интереси и сериозните социално-икономически различия, тези фактори оправдават мнението, изразено в съобщението, че регионът е „гореща точка на икономически, демографски и екологичен натиск“.

| 2.7 | Като цяло Комисията признава, че съществуващата рамка на схеми за сътрудничество на двата бряга на морския басейн не се е оказала достатъчно ефективна. В този смисъл инициативата решава съществуваща нужда. Въпреки това успехът при справянето с този проблем зависи от много общи и специфични изменения и корекции, много от които ще се опитаме да представим в следващите точки. |
| --- | --- |

2.7

Като цяло Комисията признава, че съществуващата рамка на схеми за сътрудничество на двата бряга на морския басейн не се е оказала достатъчно ефективна. В този смисъл инициативата решава съществуваща нужда. Въпреки това успехът при справянето с този проблем зависи от много общи и специфични изменения и корекции, много от които ще се опитаме да представим в следващите точки.

3.   Общи бележки

| 3.1 | ЕИСК подкрепя усилията на Комисията да консолидира и развива екологично устойчива верига на производство и потребление, например чрез използването на чисти форми на енергия за обезсоляване, насърчаването на енергийна ефективност и по-общо на чиста енергия, и насърчаването и утвърждаването на екологични товари и корабоплаване. Това е от особено значение предвид огромния потенциал за предприемачески дейности в областта на интерес. |
| --- | --- |

3.1

ЕИСК подкрепя усилията на Комисията да консолидира и развива екологично устойчива верига на производство и потребление, например чрез използването на чисти форми на енергия за обезсоляване, насърчаването на енергийна ефективност и по-общо на чиста енергия, и насърчаването и утвърждаването на екологични товари и корабоплаване. Това е от особено значение предвид огромния потенциал за предприемачески дейности в областта на интерес.

| 3.2 | Терминът „синя икономика“ се отнася за социално и екологично устойчивото развитие на морските басейни и крайбрежните райони, противодействието на съществуващите различия и гарантирането на опазването на културното и биологичното разнообразие, което е от особено решаващо значение в контекста на историята и с оглед на бъдещето на Средиземноморието. В този смисъл избраните области на действие в съобщението — 1) морска безопасност и сигурност, 2) интелигентна и устойчива икономика, 3) по-добро управление на морето — макар и важни, може да бъдат неефективно ограничителни по отношение на нуждите на басейна. ЕИСК предлага допълнително разширяване на инициативата в области като биологично разнообразие и опазване, междукултурно общуване, както и по-конкретна стратегия за подпомагане на малки и много дребно (мащабни) производствени дейности, например риболов и др. |
| --- | --- |

3.2

Терминът „синя икономика“ се отнася за социално и екологично устойчивото развитие на морските басейни и крайбрежните райони, противодействието на съществуващите различия и гарантирането на опазването на културното и биологичното разнообразие, което е от особено решаващо значение в контекста на историята и с оглед на бъдещето на Средиземноморието. В този смисъл избраните области на действие в съобщението — 1) морска безопасност и сигурност, 2) интелигентна и устойчива икономика, 3) по-добро управление на морето — макар и важни, може да бъдат неефективно ограничителни по отношение на нуждите на басейна. ЕИСК предлага допълнително разширяване на инициативата в области като биологично разнообразие и опазване, междукултурно общуване, както и по-конкретна стратегия за подпомагане на малки и много дребно (мащабни) производствени дейности, например риболов и др.

| 3.3 | Безопасността на морския транспорт, свързаните със сигурността въпроси, макар и много важни, не могат да бъдат ограничавани до Западното Средиземноморие. Напротив, геополитическата история и влошаването в момента, заедно с разрастващата се криза с бежанците в източната част на морския басейн, показват необходимостта от цялостен подход към Средиземноморието за справяне с тези проблеми. |
| --- | --- |

3.3

Безопасността на морския транспорт, свързаните със сигурността въпроси, макар и много важни, не могат да бъдат ограничавани до Западното Средиземноморие. Напротив, геополитическата история и влошаването в момента, заедно с разрастващата се криза с бежанците в източната част на морския басейн, показват необходимостта от цялостен подход към Средиземноморието за справяне с тези проблеми.

| 3.4 | Това се отнася и за останалите определени области на интерес — устойчив икономически растеж, въпроси, свързани с опазването на културата и околната среда, и т.н. Средиземноморието не бива да се дели на западно и източно. Дори и това да трябва да се направи по административни причини и заради краткосрочна тактика, в дългосрочен план стратегическото планиране трябва да разглежда басейна като цяло. |
| --- | --- |

3.4

Това се отнася и за останалите определени области на интерес — устойчив икономически растеж, въпроси, свързани с опазването на културата и околната среда, и т.н. Средиземноморието не бива да се дели на западно и източно. Дори и това да трябва да се направи по административни причини и заради краткосрочна тактика, в дългосрочен план стратегическото планиране трябва да разглежда басейна като цяло.

| 3.5 | ЕИСК напълно разбира, че предвид повишеното геополитическо напрежение и изострянето на конфликтите в Източното Средиземноморие, започването на инициативата в Западното Средиземноморие би могло да е по-лесен, по-реалистичен и по-бързо реализиран подход. В случай обаче, че това не бъде последвано от аналогична инициатива за Източното Средиземноморие, съществува значителен риск поставените цели да не могат да бъдат постигнати. Същите проблеми, но с много по-голямо напрежение поради геополитическите условия, стоят пред Източното Средиземноморие, за което следва да се предвидят и прилагат аналогични правила и политики. |
| --- | --- |

3.5

ЕИСК напълно разбира, че предвид повишеното геополитическо напрежение и изострянето на конфликтите в Източното Средиземноморие, започването на инициативата в Западното Средиземноморие би могло да е по-лесен, по-реалистичен и по-бързо реализиран подход. В случай обаче, че това не бъде последвано от аналогична инициатива за Източното Средиземноморие, съществува значителен риск поставените цели да не могат да бъдат постигнати. Същите проблеми, но с много по-голямо напрежение поради геополитическите условия, стоят пред Източното Средиземноморие, за което следва да се предвидят и прилагат аналогични правила и политики.

| 3.6 | Въпреки че липсата на диалог между промишлеността от една страна и академичните среди и сектора на НИРД от друга може да бъде важен фактор при разглеждането на въпроса с безработицата (особено в дългосрочен план и в периоди на икономически растеж), съсредоточаването само върху този въпрос е неефективно и едностранно. Напротив, съществуващите икономически неравновесия (като липсата на нови свободни работни места и високата безработица са основен елемент) и увеличаващите се социално-икономически различия в Средиземноморския басейн на Западното Средиземноморие следва да се разглеждат в контекста на продължаващата системна криза в северната част на региона и цялостната липса на желание за продуктивни инвестиции. |
| --- | --- |

3.6

Въпреки че липсата на диалог между промишлеността от една страна и академичните среди и сектора на НИРД от друга може да бъде важен фактор при разглеждането на въпроса с безработицата (особено в дългосрочен план и в периоди на икономически растеж), съсредоточаването само върху този въпрос е неефективно и едностранно. Напротив, съществуващите икономически неравновесия (като липсата на нови свободни работни места и високата безработица са основен елемент) и увеличаващите се социално-икономически различия в Средиземноморския басейн на Западното Средиземноморие следва да се разглеждат в контекста на продължаващата системна криза в северната част на региона и цялостната липса на желание за продуктивни инвестиции.

| 3.7 | Когато икономическата активност силно взаимодейства с въпроси на опазването, когато съществуват (макро-) икономически външни фактори (движени от търсенето или предлагането) и когато сборът от свободните индивидуални избори генерира проблеми, свързани с социално-икономическата и екологичната устойчивост, съществува необходимост от ефективна намеса на политическо равнище, която в периоди на засилена интернационализация трябва да е приспособена в транснационален план. В случаи на прекомерно експлоатиране на рибните запаси, замърсяване на морската среда, свръх урбанизация и неефективно нарастващи агломерации, продължаващи икономически/финансови кризи и увеличаващи се трансрегионални и социални неравенства в рамките на ЕС и извън него, доктрината на „освобождаване на пазарните сили“ не е достатъчна. |
| --- | --- |

3.7

Когато икономическата активност силно взаимодейства с въпроси на опазването, когато съществуват (макро-) икономически външни фактори (движени от търсенето или предлагането) и когато сборът от свободните индивидуални избори генерира проблеми, свързани с социално-икономическата и екологичната устойчивост, съществува необходимост от ефективна намеса на политическо равнище, която в периоди на засилена интернационализация трябва да е приспособена в транснационален план. В случаи на прекомерно експлоатиране на рибните запаси, замърсяване на морската среда, свръх урбанизация и неефективно нарастващи агломерации, продължаващи икономически/финансови кризи и увеличаващи се трансрегионални и социални неравенства в рамките на ЕС и извън него, доктрината на „освобождаване на пазарните сили“ не е достатъчна.

| 3.8 | В този смисъл признатите недостатъци в съществуващата рамка за разработване на политики в региона, които се дължат основно на липсата на сътрудничество между различните държави (в съобщението те са засегнати при разглеждането на третата група предизвикателства и пропуски за различаващите се и конкуриращите се интереси), са изключително важен фактор при решаването на екологичните и социално-икономическите спорове в региона. Съществуващите и бъдещите двустранни споразумения между съседните държави от ЕС и Южното Средиземноморие следва ефективно да се зачитат. Отсъствието на единно и следователно силно мнение на ЕС относно въпроси на външната политика може да не помогне в това отношение, но все пак държавите на южния бряг на Средиземноморския басейн следва да очакват, от друга страна, ЕС да бъде техният основен (ако не и единствен) партньор със силен и откровен интерес от насърчаване на общите перспективи за устойчиво развитие и благоденствие в региона. |
| --- | --- |

3.8

В този смисъл признатите недостатъци в съществуващата рамка за разработване на политики в региона, които се дължат основно на липсата на сътрудничество между различните държави (в съобщението те са засегнати при разглеждането на третата група предизвикателства и пропуски за различаващите се и конкуриращите се интереси), са изключително важен фактор при решаването на екологичните и социално-икономическите спорове в региона. Съществуващите и бъдещите двустранни споразумения между съседните държави от ЕС и Южното Средиземноморие следва ефективно да се зачитат. Отсъствието на единно и следователно силно мнение на ЕС относно въпроси на външната политика може да не помогне в това отношение, но все пак държавите на южния бряг на Средиземноморския басейн следва да очакват, от друга страна, ЕС да бъде техният основен (ако не и единствен) партньор със силен и откровен интерес от насърчаване на общите перспективи за устойчиво развитие и благоденствие в региона.

| 3.9 | Освен съществуващата липса на транснационално сътрудничество, друга необходимост от координация на политиката произтича от объркващото множество от инициативи и платформи със сходна (ако не и идентична) насоченост. В съобщението, което Комитетът коментира, например се споменават стратегията на ЕС за син растеж и морската политика (14), европейската стратегия за по-голям растеж и повече работни места в сектора на крайбрежния и морския туризъм (15), инициативата BLUEMED (16) и инициативата за син растеж на Организацията на ООН за прехрана и земеделие (17). Освен това има други дейности, които обхващат и двата бряга на Средиземноморския басейн, като например планът за действие за устойчиво потребление и производство и регионалният план за действие в областта на транспорта за Средиземноморския регион (18). |
| --- | --- |

3.9

Освен съществуващата липса на транснационално сътрудничество, друга необходимост от координация на политиката произтича от объркващото множество от инициативи и платформи със сходна (ако не и идентична) насоченост. В съобщението, което Комитетът коментира, например се споменават стратегията на ЕС за син растеж и морската политика (14), европейската стратегия за по-голям растеж и повече работни места в сектора на крайбрежния и морския туризъм (15), инициативата BLUEMED (16) и инициативата за син растеж на Организацията на ООН за прехрана и земеделие (17). Освен това има други дейности, които обхващат и двата бряга на Средиземноморския басейн, като например планът за действие за устойчиво потребление и производство и регионалният план за действие в областта на транспорта за Средиземноморския регион (18).

| 3.10 | В контекста на широкия набор от съществуващи инициативи със сходна насоченост ЕИСК призовава за задълбочен сравнителен анализ, който ще определи точно припокриващите се области, като направи възможно да се използват инициативите по начин, който спестява ресурси и подобрява крайните резултати. Следва по-задълбочено да се проучат и разгледат най-добрите практики, прилагани в други макрорегионални стратегии (и в Балтийския регион) и инициативи (като инициативата „Интелигентни острови“) (19). |
| --- | --- |

3.10

В контекста на широкия набор от съществуващи инициативи със сходна насоченост ЕИСК призовава за задълбочен сравнителен анализ, който ще определи точно припокриващите се области, като направи възможно да се използват инициативите по начин, който спестява ресурси и подобрява крайните резултати. Следва по-задълбочено да се проучат и разгледат най-добрите практики, прилагани в други макрорегионални стратегии (и в Балтийския регион) и инициативи (като инициативата „Интелигентни острови“) (19).

| 3.11 | От една страна нереалистичните изисквания, които ограничават ефективността на европейските програми в Средиземноморието, и бюрокрацията, произтичаща от фобията за неправилно разходване на средствата на ЕС, от друга, както и корупцията и неефективността в (част от) случаите, свързани с участието на публичната администрация на двата бряга на Средиземноморския басейн доведоха до сериозни недостатъци в усвояването на съществуващите европейски фондове за Средиземноморието. |
| --- | --- |

3.11

От една страна нереалистичните изисквания, които ограничават ефективността на европейските програми в Средиземноморието, и бюрокрацията, произтичаща от фобията за неправилно разходване на средствата на ЕС, от друга, както и корупцията и неефективността в (част от) случаите, свързани с участието на публичната администрация на двата бряга на Средиземноморския басейн доведоха до сериозни недостатъци в усвояването на съществуващите европейски фондове за Средиземноморието.

| 3.12 | От друга страна СС досега не успя да изиграе ролята, която му се възлагаше, независимо от различните обявени проекти. Следователно неговата намеса в региона трябва допълнително да се засили. Инициативите за синята икономика биха могли да са от голямо значение за общото благоденствие, но трябва да бъдат ефективно свързани със съществуващите структури и рамки. |
| --- | --- |

3.12

От друга страна СС досега не успя да изиграе ролята, която му се възлагаше, независимо от различните обявени проекти. Следователно неговата намеса в региона трябва допълнително да се засили. Инициативите за синята икономика биха могли да са от голямо значение за общото благоденствие, но трябва да бъдат ефективно свързани със съществуващите структури и рамки.

4.   Конкретни бележки

4.1   По-безопасно и по-сигурно морско пространство

| 4.1.1 | Съобщението е насочено върху две конкретни области на намеса: 1) сътрудничество между службите за брегова охрана и 2) обмен на данни и административно сътрудничество за повишаване на капацитета с цел реагиране и противодействие на замърсяването на морската среда вследствие на инциденти. |
| --- | --- |

4.1.1

Съобщението е насочено върху две конкретни области на намеса: 1) сътрудничество между службите за брегова охрана и 2) обмен на данни и административно сътрудничество за повишаване на капацитета с цел реагиране и противодействие на замърсяването на морската среда вследствие на инциденти.

| 4.1.2 | ЕИСК счита от съществено значение засилването на изграждането на мрежи и по този начин на сътрудничеството между органите на бреговата охрана и контролните органи по сухопътните и морските граници на двата бряга с помощта на Frontex. Необходим е и систематичен обмен и анализ на информация от наднационален център за анализ на данни, за да успее борбата срещу престъпността и тероризма. Въпреки това внимателно трябва да се разгледат правилата за „добро управление“ и правата на човека, както индивидуалните, така и колективните, особено предвид отрицателния опит на конкретни режими. |
| --- | --- |

4.1.2

ЕИСК счита от съществено значение засилването на изграждането на мрежи и по този начин на сътрудничеството между органите на бреговата охрана и контролните органи по сухопътните и морските граници на двата бряга с помощта на Frontex. Необходим е и систематичен обмен и анализ на информация от наднационален център за анализ на данни, за да успее борбата срещу престъпността и тероризма. Въпреки това внимателно трябва да се разгледат правилата за „добро управление“ и правата на човека, както индивидуалните, така и колективните, особено предвид отрицателния опит на конкретни режими.

| 4.1.3 | ЕИСК счита, че тези два добре определени подхода са един ефективен начин за решаване на въпроса за по-безопасно и по-сигурно морско пространство. Трябва обаче да се подобри анализът на основните количествени цели с цел непрекъснато наблюдение и оценка на този приоритет, и следва да се положат усилия за координация и сътрудничество със световни, транснационални институции като ММО (20). |
| --- | --- |

4.1.3

ЕИСК счита, че тези два добре определени подхода са един ефективен начин за решаване на въпроса за по-безопасно и по-сигурно морско пространство. Трябва обаче да се подобри анализът на основните количествени цели с цел непрекъснато наблюдение и оценка на този приоритет, и следва да се положат усилия за координация и сътрудничество със световни, транснационални институции като ММО (20).

4.2   Интелигентна и устойчива синя икономика

| 4.2.1 | ЕИСК изразява разочарование, че социалните партньори и организациите на гражданското общество в най-добрия случай са слабо представени (ако не и напълно отсъстващи) в съобщението, макар че тези институции биха могли да бъдат изключително полезни при планирането, както и при изпълнението на конкретни политики и програми, поради техния опит в справянето с критични ситуации и доказаната им способност за пряка намеса и решаване на социално-икономически проблеми. |
| --- | --- |

4.2.1

ЕИСК изразява разочарование, че социалните партньори и организациите на гражданското общество в най-добрия случай са слабо представени (ако не и напълно отсъстващи) в съобщението, макар че тези институции биха могли да бъдат изключително полезни при планирането, както и при изпълнението на конкретни политики и програми, поради техния опит в справянето с критични ситуации и доказаната им способност за пряка намеса и решаване на социално-икономически проблеми.

| 4.2.2 | Бедността и младежката безработица могат да се задълбочат през следващите години заради изменението на климата, което ще засегне особено условията в южните средиземноморски държави. Комисията, в сътрудничество с местните власти и социалните партньори, следва да предприеме действия за развитие на местно равнище — например насърчаване на МСП, подпомагане на занаятчийството, специални действия за подкрепа на първичния сектор и популяризиране на местни земеделски продукти и продукти от риболов на европейските пазари и т.н. — заедно с подходящи подобрения на образованието и професионалното обучение на местно равнище, с цел подобряване на жизнения стандарт на местните жители и предотвратяване на миграцията. Синята икономика може да осигури достойни доходи на хиляди семейства чрез съвременни, дребномащабни и висококачествени подходи към риболова, опазването и доставката на рибни продукти. |
| --- | --- |

4.2.2

Бедността и младежката безработица могат да се задълбочат през следващите години заради изменението на климата, което ще засегне особено условията в южните средиземноморски държави. Комисията, в сътрудничество с местните власти и социалните партньори, следва да предприеме действия за развитие на местно равнище — например насърчаване на МСП, подпомагане на занаятчийството, специални действия за подкрепа на първичния сектор и популяризиране на местни земеделски продукти и продукти от риболов на европейските пазари и т.н. — заедно с подходящи подобрения на образованието и професионалното обучение на местно равнище, с цел подобряване на жизнения стандарт на местните жители и предотвратяване на миграцията. Синята икономика може да осигури достойни доходи на хиляди семейства чрез съвременни, дребномащабни и висококачествени подходи към риболова, опазването и доставката на рибни продукти.

| 4.2.3 | Семейните, малките и много малките предприятия с традиционни организационни структури, оперативните схеми и дейности са гръбнакът на местните икономики от двата бряга на Средиземноморския басейн, особено в секторите и отраслите, представляващи синята икономика. Поради тази причина ЕИСК счита, че е не по-маловажно да се насърчават и програми за традиционни икономически дейности в допълнение на инициативите за подпомагане на иновативното и технологично напреднало предприемачество. |
| --- | --- |

4.2.3

Семейните, малките и много малките предприятия с традиционни организационни структури, оперативните схеми и дейности са гръбнакът на местните икономики от двата бряга на Средиземноморския басейн, особено в секторите и отраслите, представляващи синята икономика. Поради тази причина ЕИСК счита, че е не по-маловажно да се насърчават и програми за традиционни икономически дейности в допълнение на инициативите за подпомагане на иновативното и технологично напреднало предприемачество.

| 4.2.4 | В този смисъл ЕИСК твърди, че трябва да се засили втората група от действия в този приоритет, които се занимават с развитието на морски клъстери. Изграждането на мрежи и схемите за сътрудничество за малки и микропроизводители могат да подобрят устойчивостта и разходната конкурентоспособност, като същевременно запазят така необходимата диференциация на предлаганите от тях стоки и услуги. От друга страна, развитието на клъстери може да бъде ефективно в конкретни сектори, в които концентрацията на капитал е от съществено значение, като например тези на енергията от възобновяеми източници и товарите. Въпреки това ЕИСК счита идеите за клъстери, създаването на инкубатори и насърчаването на бизнес планове чрез услуги от вида „бизнес ангели“ като доста преждевременни дори за по-напредналите икономики в ЕС, което насочва вниманието към необходимостта от планиране на добре определени услуги за подкрепа, особено за малките производители, занаятчии и търговци на южния бряг на Средиземноморския басейн. |
| --- | --- |

4.2.4

В този смисъл ЕИСК твърди, че трябва да се засили втората група от действия в този приоритет, които се занимават с развитието на морски клъстери. Изграждането на мрежи и схемите за сътрудничество за малки и микропроизводители могат да подобрят устойчивостта и разходната конкурентоспособност, като същевременно запазят така необходимата диференциация на предлаганите от тях стоки и услуги. От друга страна, развитието на клъстери може да бъде ефективно в конкретни сектори, в които концентрацията на капитал е от съществено значение, като например тези на енергията от възобновяеми източници и товарите. Въпреки това ЕИСК счита идеите за клъстери, създаването на инкубатори и насърчаването на бизнес планове чрез услуги от вида „бизнес ангели“ като доста преждевременни дори за по-напредналите икономики в ЕС, което насочва вниманието към необходимостта от планиране на добре определени услуги за подкрепа, особено за малките производители, занаятчии и търговци на южния бряг на Средиземноморския басейн.

| 4.2.5 | Освен това, в съответствие с 4-тия стратегически приоритет в упоменатия по-горе доклад на WWF относно съживяването на икономиката на Средиземно море, който беше публикуван неотдавна, пренасочването на публичното и частното финансиране към отключване на потенциала на природните активи в тази област е възможно и необходимо. Посредством основани на въглерода механизми за финансиране като плащанията за екосистемни услуги (21), то може да създаде доход, като същевременно отчита социалната и екологичната устойчивост. Например, средиземноморските пластове морска трева са сред най-ефикасните системи за улавяне на въглерод, което означава, че публичните и частните инвестиции в тази насока могат да съчетаят укрепване на местния икономически растеж с принос към глобалната стратегия в областта на климата. |
| --- | --- |

4.2.5

Освен това, в съответствие с 4-тия стратегически приоритет в упоменатия по-горе доклад на WWF относно съживяването на икономиката на Средиземно море, който беше публикуван неотдавна, пренасочването на публичното и частното финансиране към отключване на потенциала на природните активи в тази област е възможно и необходимо. Посредством основани на въглерода механизми за финансиране като плащанията за екосистемни услуги (21), то може да създаде доход, като същевременно отчита социалната и екологичната устойчивост. Например, средиземноморските пластове морска трева са сред най-ефикасните системи за улавяне на въглерод, което означава, че публичните и частните инвестиции в тази насока могат да съчетаят укрепване на местния икономически растеж с принос към глобалната стратегия в областта на климата.

4.3   По-добро управление на морето

| 4.3.1 | За да бъде постигнат успех с първата група от действия — пространствено планиране и крайбрежно управление — следва да бъде възприет подходът на четворната спирала (22). Необходимо е засилено участие на местните власти (общини и региони), академичните среди и НИРД, както и на социалните партньори и на организации на гражданското общество, в рамките на техните съответни области на дейност, заради по-доброто им познаване на местните социално-икономически и екологични условия и заради административната им гъвкавост. |
| --- | --- |

4.3.1

За да бъде постигнат успех с първата група от действия — пространствено планиране и крайбрежно управление — следва да бъде възприет подходът на четворната спирала (22). Необходимо е засилено участие на местните власти (общини и региони), академичните среди и НИРД, както и на социалните партньори и на организации на гражданското общество, в рамките на техните съответни области на дейност, заради по-доброто им познаване на местните социално-икономически и екологични условия и заради административната им гъвкавост.

| 4.3.2 | В този смисъл организираните икономически и социални интереси могат и следва да играят решаваща роля в социално-икономическото развитие на Средиземноморието. Комисията в сътрудничество със СС следва да покани заинтересованите страни от частния сектор на консултациите относно съобщението, като гарантира техния съществен принос за планирането и по този начин по-ефективно участие в изпълнението на съответните програми и дейности. По отношение на риболова следва да бъдат приети мерки за укрепване на схеми за съвместно управление чрез гарантиране на ефективното участие на заинтересованите страни в процеса на вземане на решения. |
| --- | --- |

4.3.2

В този смисъл организираните икономически и социални интереси могат и следва да играят решаваща роля в социално-икономическото развитие на Средиземноморието. Комисията в сътрудничество със СС следва да покани заинтересованите страни от частния сектор на консултациите относно съобщението, като гарантира техния съществен принос за планирането и по този начин по-ефективно участие в изпълнението на съответните програми и дейности. По отношение на риболова следва да бъдат приети мерки за укрепване на схеми за съвместно управление чрез гарантиране на ефективното участие на заинтересованите страни в процеса на вземане на решения.

| 4.3.3 | Следва да се постави акцент върху липсата на сътрудничество между европейските и неевропейските държави в Западното Средиземноморие, особено по отношение на въпросите, свързани със сигурността и имиграцията, които влияят на икономическото развитие. |
| --- | --- |

4.3.3

Следва да се постави акцент върху липсата на сътрудничество между европейските и неевропейските държави в Западното Средиземноморие, особено по отношение на въпросите, свързани със сигурността и имиграцията, които влияят на икономическото развитие.

| 4.3.4 | Риболовът е ключов фактор в икономическата дейност на Средиземноморието и вторият по важност източник на богатство след туризма. ЕИСК приема, че съществува необходимост от планиране на специални действия в този отрасъл — от вида, посочен в четвъртата група от действия за този приоритет. Програмите следва да имат за цел намаляване на прекомерния улов и развиване на услуги за подкрепа и финансиране, за да се гарантира оцеляването на дребномащабния риболов и успоредното развитие на крайбрежните общности. Трябва да се подобри гъвкавостта на ЕФМДР (23), за да се премахнат бариерите между равнищата на публичната администрация, когато се определят ефективни инициативи. |
| --- | --- |

4.3.4

Риболовът е ключов фактор в икономическата дейност на Средиземноморието и вторият по важност източник на богатство след туризма. ЕИСК приема, че съществува необходимост от планиране на специални действия в този отрасъл — от вида, посочен в четвъртата група от действия за този приоритет. Програмите следва да имат за цел намаляване на прекомерния улов и развиване на услуги за подкрепа и финансиране, за да се гарантира оцеляването на дребномащабния риболов и успоредното развитие на крайбрежните общности. Трябва да се подобри гъвкавостта на ЕФМДР (23), за да се премахнат бариерите между равнищата на публичната администрация, когато се определят ефективни инициативи.

| 4.3.5 | ЕИСК счита, че следва да се засили ролята на Генералната комисия по рибарство за Средиземно море (GFCM), за да се гарантира приемането на необходими, съгласувани и съвместими административни мерки, целящи промяна на неблагоприятното положение на рибните запаси, в тясно сътрудничество и координация със средиземноморските държави, които не са членки на ЕС. |
| --- | --- |

4.3.5

ЕИСК счита, че следва да се засили ролята на Генералната комисия по рибарство за Средиземно море (GFCM), за да се гарантира приемането на необходими, съгласувани и съвместими административни мерки, целящи промяна на неблагоприятното положение на рибните запаси, в тясно сътрудничество и координация със средиземноморските държави, които не са членки на ЕС.

| 4.4 | ЕИСК многократно посочи, че изпълняваните през последните двадесет години политики и програми за Средиземноморието имаха незадоволителни резултати и оставиха огромни суми неусвоени средства поради различните нагласи и липсата на ефективна координация между отговорните институции на Общността и националните правителства и публичните администрации в държавите от региона, които не са членки на ЕС. Спешно са необходими силна подкрепа и техническа помощ в това отношение, за да се подобри реакцията на институции извън ЕС на изискванията на европейското финансиране, както и повече приспособимост от страна на Комисията. |
| --- | --- |

4.4

ЕИСК многократно посочи, че изпълняваните през последните двадесет години политики и програми за Средиземноморието имаха незадоволителни резултати и оставиха огромни суми неусвоени средства поради различните нагласи и липсата на ефективна координация между отговорните институции на Общността и националните правителства и публичните администрации в държавите от региона, които не са членки на ЕС. Спешно са необходими силна подкрепа и техническа помощ в това отношение, за да се подобри реакцията на институции извън ЕС на изискванията на европейското финансиране, както и повече приспособимост от страна на Комисията.

| 4.5 | Ефективното изпълнение на действията, посочени в съобщението, е особено застрашено от тромавата бюрокрация, както става ясно от главата, озаглавена „Управление и прилагане“, но също и от участието на напълно различни институции с различни структури и нагласи, като например заседанията на министрите, Комисията, СС и др. Необходим е оперативен план с конкретни организационни/административни инструменти и ясно очертани роли. |
| --- | --- |

4.5

Ефективното изпълнение на действията, посочени в съобщението, е особено застрашено от тромавата бюрокрация, както става ясно от главата, озаглавена „Управление и прилагане“, но също и от участието на напълно различни институции с различни структури и нагласи, като например заседанията на министрите, Комисията, СС и др. Необходим е оперативен план с конкретни организационни/административни инструменти и ясно очертани роли.

| 4.6 | ЕИСК счита, че незабавно следва да бъдат създадени работната група за синята икономика и ясно определен план за действие и компетентности, свързани с работните групи на СС. Работната група следва да разполага с необходимата гъвкавост за бързо реагиране на извънредни ситуации — природни и екологични бедствия и т.н. — но и за изпълнение на специфични задачи и отговорности. ЕИСК е предпазлив в оценката си на ефективността на работната група, която ще зависи от нейните членове и от прякото участието на европейските институции и националните правителства извън ЕС. Затова Комитетът счита, че работната група следва да е внимателно съставена от самото начало, с добре определена организационна схема и ефективна система от процеси и процедури, както и компетентно изготвен, специален бизнес план. |
| --- | --- |

4.6

ЕИСК счита, че незабавно следва да бъдат създадени работната група за синята икономика и ясно определен план за действие и компетентности, свързани с работните групи на СС. Работната група следва да разполага с необходимата гъвкавост за бързо реагиране на извънредни ситуации — природни и екологични бедствия и т.н. — но и за изпълнение на специфични задачи и отговорности. ЕИСК е предпазлив в оценката си на ефективността на работната група, която ще зависи от нейните членове и от прякото участието на европейските институции и националните правителства извън ЕС. Затова Комитетът счита, че работната група следва да е внимателно съставена от самото начало, с добре определена организационна схема и ефективна система от процеси и процедури, както и компетентно изготвен, специален бизнес план.

Брюксел, 6 декември 2017 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

(1)  В публикувания неотдавна доклад на Световния фонд за дивата природа (WWF) „Reviving the Economy of the Mediterranean Sea — Actions for a sustainable future“ („Съживяване на икономиката на Средиземноморието: действия за устойчиво бъдеще“) авторите доказват първо необходимостта от цялостен подход и второ факта, че „Средиземно море има основен принос за регионалния БВП и неговите природни ресурси представляват голям актив за синята икономика не само за региона, но и в световен план“.

1

Средиземно море има основен принос за регионалния БВП и неговите природни ресурси представляват голям актив за синята икономика не само за региона, но и в световен план“

(Вж. стр. 7 от доклада, http://www.wwf.gr/images/pdfs/Reviving_Mediterranean_Sea_Economy_Full%20rep_Lowres.pdf).

(2)  https://ec.europa.eu/maritimeaffairs/policy/blue_growth_en.

2

(3)  За дневния ред на конференцията на министрите от СС „Синя икономика“, проведена на 17 ноември 2015 г. вж. http://ufmsecretariat.org/wp-content/uploads/2015/10/Agenda_UfM_Ministerial-on-Blue-Economy_MARE-D1.pdf

3

(4)  Вж. http://ufmsecretariat.org/wp-content/uploads/2015/11/2015-11-17-declaration-on-blue-economy_en.pdf

4

(5)  За кратко резюме на решенията, приети на срещата на министрите на външните работи на 28 октомври 2016 г., вж. http://ufmsecretariat.org/foreign-affairs-ministers-of-the-55-dialogue-discuss-pressing-regional-challenges-and-highlight-the-positive-contribution-of-ufm-activities-to-the-enhancement-of-regional-cooperation/. За историята на „Диалог 5+5“ от 2003 г. вж. http://westmediterraneanforum.org/wp-content/uploads/2013/09/131017_chronology5+51.pdf

5

(6)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/?qid=1506063447771&uri=CELEX%3A52017DC0183

6

(7)  https://ec.europa.eu/maritimeaffairs/sites/maritimeaffairs/files/swd-2017-130_en.pdf

7

(8)  За трите регионални стратегии на ЕС вж. следните уебсайтове: http://www.atlanticstrategy.eu/ за стратегията за района на Атлантическия океан, https://www.balticsea-region-strategy.eu/ за стратегията на ЕС за региона на Балтийско море (EUSBSR) и http://www.adriatic-ionian.eu/ за стратегията на ЕС за региона на Адриатическо и Йонийско море (EUSAIR).

8

(9)  http://www.fao.org/gfcm/en/

9

(10)  Конвенцията за опазване на Средиземно море от замърсяване (Конвенцията от Барселона) е приета на 16 февруари 1976 г. от Конференцията на упълномощените представители на крайбрежните държави от средиземноморския регион за опазване на Средиземно море, проведена в Барселона. Първоначалната конвенция е изменена с изменения, приети на 10 юни 1995 г. (UNEP(OCA)/MED IG.6/7). В сила e от 9 юли 2004 г.

10

(11)  https://www.un.org/pga/wp-content/uploads/sites/3/2015/08/120815_outcome-document-of-Summit-for-adoption-of-the-post-2015-development-agenda.pdf

11

(12)  https://planbleu.org/sites/default/files/upload/files/smdd_uk.pdf

12

(13)  Вж. „Reviving the Economy of the Mediterranean Sea — Actions for a sustainable future“ („Съживяване на икономиката на Средиземно море: действия за устойчиво бъдеще“), Доклад на Световния фонд за дивата природа (WWF) с подкрепата на Бостънската консултативна група, 2017 г., http://www.wwf.gr/images/pdfs/Reviving_Mediterranean_Sea_Economy_Full%20rep_Lowres.pdf

13

.

(14)  Вж. например последния доклад относно Стратегията за син растеж — SWD(2017) 128 final — на адрес https://ec.europa.eu/maritimeaffairs/sites/maritimeaffairs/files/swd-2017-128_en.pdf

14

(15)  COM/2014/086 final.

15

(16)  https://ec.europa.eu/maritimeaffairs/content/bluemed-initiative-blue-growth-and-jobs-mediterranean_en

16

(17)  За повече подробности относно инициативата за син растеж на Организацията на ООН за прехрана и земеделие вж. http://www.fao.org/3/a-mk541e/mk541e02.pdf

17

(18)  Вж. http://www.unep.org/ourplanet/june-2017/unep-publications/regional-action-plan-sustainable-consumption-and-production и https://ec.europa.eu/transport/sites/transport/files/themes/international/european_neighbourhood_policy/mediterranean_partnership/docs/rtap2014_2020_en.pdf съответно.

18

(19)  http://www.smartislandsinitiative.eu/en/index.php

19

(20)  http://www.imo.org/en/Pages/Default.aspx

20

(21)  Плащания за екосистемни услуги са налице, когато бенефициер или ползвател на екосистемна услуга извърши пряко или непряко плащане на доставчика на тази услуга. В случая със Средиземноморския басейн плащанията за екосистемни услуги могат да се разглеждат и като екологична обосновка за превод на средства от северния към южния бряг.

21

(22)  Вж. на адрес http://cor.europa.eu/en/documentation/studies/Documents/quadruple-helix.pdf

22

(23)  За повече информация вж. https://ec.europa.eu/fisheries/cfp/emff_bg

23

---

| 11.4.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 129/90 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 129/90

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — План за действие за природата, хората и икономиката“

[COM(2017) 198 final]

(2018/C 129/15)

| Докладчик: | Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Докладчик:

Lutz RIBBE

| Консултация | Европейска комисия, 31.5.2017 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| | |
| Решение на Пленарната асамблея | 25.4.2017 г. |
| | |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 21.11.2017 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 6.12.2017 г. |
| Пленарна сесия No | 530 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 157/5/6 |

Консултация

Европейска комисия, 31.5.2017 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Решение на Пленарната асамблея

25.4.2017 г.

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

21.11.2017 г.

Приемане на пленарна сесия

6.12.2017 г.

Пленарна сесия No

530

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

157/5/6

1.   Обобщение на заключенията и препоръките на ЕИСК

| 1.1. | ЕИСК като цяло приветства резултата от проверката за пригодността на директивите за опазване на природата. Тя показа, че тези директиви, които са крайъгълен камък на една по-широка политика на ЕС в областта на биологичното разнообразие, са пригодни за целта си, но тяхното прилагане трябва да се подобри значително. |
| --- | --- |

1.1.

ЕИСК като цяло приветства резултата от проверката за пригодността на директивите за опазване на природата. Тя показа, че тези директиви, които са крайъгълен камък на една по-широка политика на ЕС в областта на биологичното разнообразие, са пригодни за целта си, но тяхното прилагане трябва да се подобри значително.

| 1.2. | Независимо от това, че всяка от 15-те представени отделни мерки от новия план за действие е целесъобразна, представянето на плана поражда объркване, тъй като остава неясна връзката му със съществуващата стратегия за биологичното разнообразие, още повече че са налице множество припокривания в съдържателно отношение, а новостите са съвсем незначителни. Според Комитета по-целесъобразно би било да се направи оценка и евентуално допълнение на съществуващата стратегия за биологичното разнообразие. |
| --- | --- |

1.2.

Независимо от това, че всяка от 15-те представени отделни мерки от новия план за действие е целесъобразна, представянето на плана поражда объркване, тъй като остава неясна връзката му със съществуващата стратегия за биологичното разнообразие, още повече че са налице множество припокривания в съдържателно отношение, а новостите са съвсем незначителни. Според Комитета по-целесъобразно би било да се направи оценка и евентуално допълнение на съществуващата стратегия за биологичното разнообразие.

| 1.3. | Основният проблем, за да бъде политиката в полза на биологичното разнообразие успешна, се състои в това, че понастоящем мерките за насърчаване и опазване на биологичното разнообразие не са източник на доходи за собствениците и ползвателите на земя, а са най-вече разходен фактор. Мерките в полза на биологичното разнообразие, независимо дали в рамките на зоните по „Натура 2000“, или извън тях, трябва да носят икономическа възвръщаемост за тези, които следва да ги изпълняват. Те не бива и не може да са за сметка на тези лица. Всички досега инициирани от ЕС и държавите членки програми не спомогнаха за намиране на истинско решение на тази основна дилема. В Плана за действие, в който много се говори за печеливша за всички ситуация, за съжаление също не се предлагат подходи в тази насока. |
| --- | --- |

1.3.

Основният проблем, за да бъде политиката в полза на биологичното разнообразие успешна, се състои в това, че понастоящем мерките за насърчаване и опазване на биологичното разнообразие не са източник на доходи за собствениците и ползвателите на земя, а са най-вече разходен фактор. Мерките в полза на биологичното разнообразие, независимо дали в рамките на зоните по „Натура 2000“, или извън тях, трябва да носят икономическа възвръщаемост за тези, които следва да ги изпълняват. Те не бива и не може да са за сметка на тези лица. Всички досега инициирани от ЕС и държавите членки програми не спомогнаха за намиране на истинско решение на тази основна дилема. В Плана за действие, в който много се говори за печеливша за всички ситуация, за съжаление също не се предлагат подходи в тази насока.

| 1.4. | Липсата на финансиране е не само централен проблем за постигането на договорените цели в областта на биологичното разнообразие, но е и симптоматична за погрешно развитие в европейската политика. Приемат се закони, които пораждат разходи, но не се договаря кой ще ги поеме или съответно как ще бъдат покрити те. |
| --- | --- |

1.4.

Липсата на финансиране е не само централен проблем за постигането на договорените цели в областта на биологичното разнообразие, но е и симптоматична за погрешно развитие в европейската политика. Приемат се закони, които пораждат разходи, но не се договаря кой ще ги поеме или съответно как ще бъдат покрити те.

| 1.5. | ЕИСК отново призовава Европейската комисия да актуализира прогнозната оценка на разходите за мрежата „Натура 2000“. Няколкократно споменаваните разходи в размер на 6,1 млрд. евро според ЕИСК не отразяват адекватно нуждата от средства за мрежата „Натура 2000“, те би трябвало да са по-скоро от два до три пъти повече. |
| --- | --- |

1.5.

ЕИСК отново призовава Европейската комисия да актуализира прогнозната оценка на разходите за мрежата „Натура 2000“. Няколкократно споменаваните разходи в размер на 6,1 млрд. евро според ЕИСК не отразяват адекватно нуждата от средства за мрежата „Натура 2000“, те би трябвало да са по-скоро от два до три пъти повече.

| 1.6. | Поради това ЕИСК счита, че е безусловно необходимо да се представи дългосрочна стратегия за покриване на финансовите нужди, произтичащи от политиката в областта на биологичното разнообразие (1). Обсъждането на финансовата перспектива за периода след 2021 г. би осигурило подходящата рамка, но нито Планът за действие, нито досегашните подходи, които се откриват в документа за размисъл относно бъдещето на финансите на ЕС (2), подсказват, че ситуацията може да се подобри решително. |
| --- | --- |

1.6.

Поради това ЕИСК счита, че е безусловно необходимо да се представи дългосрочна стратегия за покриване на финансовите нужди, произтичащи от политиката в областта на биологичното разнообразие (1). Обсъждането на финансовата перспектива за периода след 2021 г. би осигурило подходящата рамка, но нито Планът за действие, нито досегашните подходи, които се откриват в документа за размисъл относно бъдещето на финансите на ЕС (2), подсказват, че ситуацията може да се подобри решително.

| 1.7. | ЕИСК приветства горещо факта, че Европейската комисия има намерение да доразвие стратегията за екологосъобразна инфраструктура в рамките на Плана за действие. Комитетът посочва обаче и по отношение на тази новаторска концепция, че концепция без финансиране няма да доведе до никакви промени. |
| --- | --- |

1.7.

ЕИСК приветства горещо факта, че Европейската комисия има намерение да доразвие стратегията за екологосъобразна инфраструктура в рамките на Плана за действие. Комитетът посочва обаче и по отношение на тази новаторска концепция, че концепция без финансиране няма да доведе до никакви промени.

2.   Основно съдържание на документа на Комисията

| 2.1. | Още през 1998 г. ЕС приема първата стратегия за биологичното разнообразие (3), за да спре изчезването на видовете на дивата фауна и флора, както и на техните местообитания. В приетата през 2001 г. стратегия за устойчивост (Гьотеборгска стратегия) са формулирани ясни цели в областта на биологичното разнообразие, а именно значително забавяне на загубата на биологичното разнообразие в ЕС до 2010 г. и възстановяването на местообитанията и природните екосистеми. |
| --- | --- |

2.1.

Още през 1998 г. ЕС приема първата стратегия за биологичното разнообразие (3), за да спре изчезването на видовете на дивата фауна и флора, както и на техните местообитания. В приетата през 2001 г. стратегия за устойчивост (Гьотеборгска стратегия) са формулирани ясни цели в областта на биологичното разнообразие, а именно значително забавяне на загубата на биологичното разнообразие в ЕС до 2010 г. и възстановяването на местообитанията и природните екосистеми.

| 2.2. | Следват и други мерки, като Планът за действие за биологичното разнообразие от 2001 г. (4) и още един план за действие за биологичното разнообразие от май 2006 г. (5), който почти не се различава по съдържание от първия. |
| --- | --- |

2.2.

Следват и други мерки, като Планът за действие за биологичното разнообразие от 2001 г. (4) и още един план за действие за биологичното разнообразие от май 2006 г. (5), който почти не се различава по съдържание от първия.

| 2.3. | След като беше установено, че приетата и обещана цел няма да може да бъде постигната, въз основа на съобщението на Комисията „Възможни варианти за визия и цели на ЕС по отношение на биологичното разнообразие след 2010 г.“
   (6) беше приета друга, нова „Стратегия на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г.“ (7), която по същество повтаря старите препоръки и инструменти от предишните планове за действие и отлага за 2020 г. изпълнението на целта, предвидена първоначално за 2010 г. |
| --- | --- |

2.3.

След като беше установено, че приетата и обещана цел няма да може да бъде постигната, въз основа на съобщението на Комисията „Възможни варианти за визия и цели на ЕС по отношение на биологичното разнообразие след 2010 г.“
   (6) беше приета друга, нова „Стратегия на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г.“ (7), която по същество повтаря старите препоръки и инструменти от предишните планове за действие и отлага за 2020 г. изпълнението на целта, предвидена първоначално за 2010 г.

| 2.4. | При междинната оценка на тази стратегия за биологичното разнообразие, която обхваща 6 ясно определени отделни цели с общо 20 мерки, се установяват много разочароващи резултати и се оказва, че усилията за опазване на природата трябва масово да се увеличат значително, за да бъде постигната новопоставената цел за окончателно спиране на изчезването на животински и растителни видове до 2020 г. и гарантиране на възстановяването на загубените местообитания. |
| --- | --- |

2.4.

При междинната оценка на тази стратегия за биологичното разнообразие, която обхваща 6 ясно определени отделни цели с общо 20 мерки, се установяват много разочароващи резултати и се оказва, че усилията за опазване на природата трябва масово да се увеличат значително, за да бъде постигната новопоставената цел за окончателно спиране на изчезването на животински и растителни видове до 2020 г. и гарантиране на възстановяването на загубените местообитания.

| 2.5. | По всички тези документи ЕИСК е изразявал винаги еднаква по същество позиция и е отбелязвал критично, че:






  — | в ЕС „за опазването на биологичното разнообразие не липсват закони, директиви, програми, пилотни проекти, политически декларации или насоки, а има недостиг на прилагане и на съгласувани действия на всички политически равнища на действие“, |
| --- | --- | --- |

2.5.

По всички тези документи ЕИСК е изразявал винаги еднаква по същество позиция и е отбелязвал критично, че:

—

в ЕС „за опазването на биологичното разнообразие не липсват закони, директиви, програми, пилотни проекти, политически декларации или насоки, а има недостиг на прилагане и на съгласувани действия на всички политически равнища на действие“,

| — | досега „политиците не намериха сили или воля да осъществят реформите, признати от години за необходими, макар в съобщението отново и отново да се заявява, че една решителна политика в областта на биологичното разнообразие е еднакво от полза и за обществото, и за икономиката“ (8), |
| --- | --- |

—

досега „политиците не намериха сили или воля да осъществят реформите, признати от години за необходими, макар в съобщението отново и отново да се заявява, че една решителна политика в областта на биологичното разнообразие е еднакво от полза и за обществото, и за икономиката“ (8),

| — | политиката на ЕС в областта на биологичното разнообразие е класически пример за политика на неизпълнени обещания на европейско и национално равнище, въпреки че тази политика много правилно е идентифицирала проблемите и е предложила необходимите инструменти. ЕИСК счете, че не е необходима промяна на съществуващите правни основания. |
| --- | --- |

—

политиката на ЕС в областта на биологичното разнообразие е класически пример за политика на неизпълнени обещания на европейско и национално равнище, въпреки че тази политика много правилно е идентифицирала проблемите и е предложила необходимите инструменти. ЕИСК счете, че не е необходима промяна на съществуващите правни основания.

| 2.6. | Въпреки това Комисията „Юнкер“ предприе преглед на директивите за опазване на природата в рамките на програма REFIT. Резултатът потвърждава мнението на ЕИСК, както установява и Съветът по околна среда, че „директивите за опазване на природата [...] в качеството си на крайъгълен камък на една по-широка политика на ЕС в областта на биологичното разнообразие директивите за опазване на природата са пригодни за целта си, но тяхното предназначение може да бъде изпълнено и пълният им потенциал може да бъде реализиран само ако бъде подобрено значително тяхното прилагане“ (9). |
| --- | --- |

2.6.

Въпреки това Комисията „Юнкер“ предприе преглед на директивите за опазване на природата в рамките на програма REFIT. Резултатът потвърждава мнението на ЕИСК, както установява и Съветът по околна среда, че „директивите за опазване на природата [...] в качеството си на крайъгълен камък на една по-широка политика на ЕС в областта на биологичното разнообразие директивите за опазване на природата са пригодни за целта си, но тяхното предназначение може да бъде изпълнено и пълният им потенциал може да бъде реализиран само ако бъде подобрено значително тяхното прилагане“ (9).

| 2.7. | Като реакция на резултатите от процеса на преглед по програма REFIT Комисията представя „План за действие за природата, хората и икономиката“ (10), който е предмет на настоящото становище. |
| --- | --- |

2.7.

Като реакция на резултатите от процеса на преглед по програма REFIT Комисията представя „План за действие за природата, хората и икономиката“ (10), който е предмет на настоящото становище.

3.   Общи бележки относно Плана за действие

| 3.1. | В Плана за действие се съдържа преди всичко ново описание на драстично влошения природозащитен статус на растителните и животинските видове и местообитанията, които всъщност отдавна следваше да са защитени чрез приетите през 1979 г. и съответно 1992 г. директиви за опазване на природата. „Основни фактори за тези слабости в прилагането на законодателството са ограничените ресурси, неефективното правоприлагане, недостатъчното интегриране на екологичните цели в други области, оскъдните знания и достъп до данни, както и проблемите в комуникацията и участието на заинтересованите страни. Наред с това при прилагането на директивите — особено на регионално и местно равнище — отговорните лица понякога не са достатъчно добре запознати със заложените в тях изисквания, нито с гъвкавостта и възможностите, които те предлагат, в резултат на което е възможно да възникне напрежение между действията за опазване на природата и икономическата дейност.“ |
| --- | --- |

3.1.

В Плана за действие се съдържа преди всичко ново описание на драстично влошения природозащитен статус на растителните и животинските видове и местообитанията, които всъщност отдавна следваше да са защитени чрез приетите през 1979 г. и съответно 1992 г. директиви за опазване на природата. „Основни фактори за тези слабости в прилагането на законодателството са ограничените ресурси, неефективното правоприлагане, недостатъчното интегриране на екологичните цели в други области, оскъдните знания и достъп до данни, както и проблемите в комуникацията и участието на заинтересованите страни. Наред с това при прилагането на директивите — особено на регионално и местно равнище — отговорните лица понякога не са достатъчно добре запознати със заложените в тях изисквания, нито с гъвкавостта и възможностите, които те предлагат, в резултат на което е възможно да възникне напрежение между действията за опазване на природата и икономическата дейност.“

| 3.2. | Планът за действие има за цел „да се подобри прилагането на директивите и тяхната съгласуваност със социално-икономическите цели и да се осигури по-широкото участие на националните, регионалните и местните органи, заинтересованите страни и гражданите“. |
| --- | --- |

3.2.

Планът за действие има за цел „да се подобри прилагането на директивите и тяхната съгласуваност със социално-икономическите цели и да се осигури по-широкото участие на националните, регионалните и местните органи, заинтересованите страни и гражданите“.

| 3.3. | Предвид важното териториално измерение на директивите и съществената роля на местните и регионалните органи за тяхното прилагане посоченият план за действие е изготвен с активното участие на Европейския комитет на регионите, който ще е решаващ фактор за предоставянето на необходимата информация на тези органи, както и за осигуряването на тяхното участие. |
| --- | --- |

3.3.

Предвид важното териториално измерение на директивите и съществената роля на местните и регионалните органи за тяхното прилагане посоченият план за действие е изготвен с активното участие на Европейския комитет на регионите, който ще е решаващ фактор за предоставянето на необходимата информация на тези органи, както и за осигуряването на тяхното участие.

| 3.4. | Планът за действие съдържа сгъстен график, като Комисията заявява намерение да докладва „за резултатите“ още преди края на своя мандат през 2019 г. От гледна точка на ЕИСК този подход е много амбициозен дори само поради това, че за изпълнението му не се предвижда допълнителен кадрови капацитет на Комисията. |
| --- | --- |

3.4.

Планът за действие съдържа сгъстен график, като Комисията заявява намерение да докладва „за резултатите“ още преди края на своя мандат през 2019 г. От гледна точка на ЕИСК този подход е много амбициозен дори само поради това, че за изпълнението му не се предвижда допълнителен кадрови капацитет на Комисията.

| 3.5. | Планът за действие се подразделя на четири приоритетни области с общо петнадесет „конкретни действия“:






  — | Приоритет А: Подобряване на насоките, знанията и съгласуваността с по-широките социално-икономически цели, |
| --- | --- | --- |

3.5.

Планът за действие се подразделя на четири приоритетни области с общо петнадесет „конкретни действия“:

—

Приоритет А: Подобряване на насоките, знанията и съгласуваността с по-широките социално-икономически цели,

| — | Приоритет Б: Поемане на политически ангажимент и осигуряване на по-стриктно спазване на законодателството, |
| --- | --- |

—

Приоритет Б: Поемане на политически ангажимент и осигуряване на по-стриктно спазване на законодателството,

| — | Приоритет В: Оптимизиране на инвестициите в „Натура 2000“ и подобряване на полезното взаимодействие с инструментите на ЕС за финансиране, |
| --- | --- |

—

Приоритет В: Оптимизиране на инвестициите в „Натура 2000“ и подобряване на полезното взаимодействие с инструментите на ЕС за финансиране,

| — | Приоритет Г: Подобряване на комуникацията, предоставянето на информация и привличането на гражданите, заинтересованите страни и общностите. |
| --- | --- |

—

Приоритет Г: Подобряване на комуникацията, предоставянето на информация и привличането на гражданите, заинтересованите страни и общностите.

4.   Конкретни бележки на ЕИСК относно Плана за действие

| 4.1. | ЕИСК приветства резултата от проверката за пригодност и счита, че тя потвърждава досегашната му позиция. В проверката участват забележително голям брой заинтересовани страни. Това показва, че политиката на ЕС в областта на биологичното разнообразие е въпрос, към който проявяват интерес широки слоеве от населението, който донякъде ги засяга пряко и се обсъжда оживено от тях. |
| --- | --- |

4.1.

ЕИСК приветства резултата от проверката за пригодност и счита, че тя потвърждава досегашната му позиция. В проверката участват забележително голям брой заинтересовани страни. Това показва, че политиката на ЕС в областта на биологичното разнообразие е въпрос, към който проявяват интерес широки слоеве от населението, който донякъде ги засяга пряко и се обсъжда оживено от тях.

| 4.2. | Независимо от това, че всяка от 15-те отделни мерки от Плана за действие може да допринесе за по-доброто прилагане на съществуващото законодателство за опазване на природата, за ЕИСК е донякъде смущаващо, че Комисията отново представя нов план. По мнението на ЕИСК много по-целесъобразно щеше да бъде да се направи оценка на съществуващата стратегия за биологичното разнообразие с нейните 6 отделни цели и 20 конкретни мерки, да се изготви и публикува точен анализ на слабостите и въз основа на това евентуално да се включат допълнителни мерки в съществуващата стратегия. Представянето сега на нов план за действие създава объркване, доколкото остава напълно неясна връзката му със съществуващата стратегия за биологичното разнообразие, още повече че някои мерки от Плана за действие (напр. по приоритети Б и В) от години са част от програмите на ЕС в областта на биологичното разнообразие и политическия дневен ред и тяхното изпълнение предстои. |
| --- | --- |

4.2.

Независимо от това, че всяка от 15-те отделни мерки от Плана за действие може да допринесе за по-доброто прилагане на съществуващото законодателство за опазване на природата, за ЕИСК е донякъде смущаващо, че Комисията отново представя нов план. По мнението на ЕИСК много по-целесъобразно щеше да бъде да се направи оценка на съществуващата стратегия за биологичното разнообразие с нейните 6 отделни цели и 20 конкретни мерки, да се изготви и публикува точен анализ на слабостите и въз основа на това евентуално да се включат допълнителни мерки в съществуващата стратегия. Представянето сега на нов план за действие създава объркване, доколкото остава напълно неясна връзката му със съществуващата стратегия за биологичното разнообразие, още повече че някои мерки от Плана за действие (напр. по приоритети Б и В) от години са част от програмите на ЕС в областта на биологичното разнообразие и политическия дневен ред и тяхното изпълнение предстои.

| 4.3. | ЕИСК вече отправи веднъж предупреждение, че умножаването на програмите и стратегиите предизвиква по-скоро объркване и може да се създаде впечатлението, че с публикуването на все по-нови програми/планове или стратегии се симулира някаква прекомерна активност, която в действителност води до незначително подобрение. |
| --- | --- |

4.3.

ЕИСК вече отправи веднъж предупреждение, че умножаването на програмите и стратегиите предизвиква по-скоро объркване и може да се създаде впечатлението, че с публикуването на все по-нови програми/планове или стратегии се симулира някаква прекомерна активност, която в действителност води до незначително подобрение.

| 4.4. | Още в заглавието на съобщението за медиите относно Плана за действие на Комисията се посочва, че той трябва да подпомогне регионите „в усилията им да съхранят биологичното разнообразие и да извлекат икономически ползи от опазването на природата“. Комитетът оценява високо факта, че в Плана за действие се разглеждат не „само“ природата/биологичното разнообразие, но и взаимодействията между хората, природата и икономическите дейности. По този начин става ясно, че политиката в областта на биологичното разнообразие надхвърля етично-моралното задължение за опазване на растителните и животинските видове и техните местообитания. И това съвпада с изразените мнения на ЕИСК от последните години. |
| --- | --- |

4.4.

Още в заглавието на съобщението за медиите относно Плана за действие на Комисията се посочва, че той трябва да подпомогне регионите „в усилията им да съхранят биологичното разнообразие и да извлекат икономически ползи от опазването на природата“. Комитетът оценява високо факта, че в Плана за действие се разглеждат не „само“ природата/биологичното разнообразие, но и взаимодействията между хората, природата и икономическите дейности. По този начин става ясно, че политиката в областта на биологичното разнообразие надхвърля етично-моралното задължение за опазване на растителните и животинските видове и техните местообитания. И това съвпада с изразените мнения на ЕИСК от последните години.

| 4.5. | В много региони на Европа отдавна съществуват концепции, които показват как хората могат да печелят от природния капитал. Наред с другото, налице е очевидна връзка между туризма и разнообразието от различни по вид ландшафти с богато биологично многообразие. Все повече се налага разбирането, че екосистемните услуги, предоставяни не само в зоните по „Натура 2000“, увеличават общото благосъстояние. |
| --- | --- |

4.5.

В много региони на Европа отдавна съществуват концепции, които показват как хората могат да печелят от природния капитал. Наред с другото, налице е очевидна връзка между туризма и разнообразието от различни по вид ландшафти с богато биологично многообразие. Все повече се налага разбирането, че екосистемните услуги, предоставяни не само в зоните по „Натура 2000“, увеличават общото благосъстояние.

| 4.6. | Решаващият проблем обаче се състои в това, че понастоящем мерките за насърчаване и опазване на биологичното разнообразие не са източник на доходи за собствениците и ползвателите на земя, а най-вече са разходен фактор. Ако преди „природното многообразие“ е било почти съпътстващ продукт на екстензивната стопанска дейност, в резултат на сложните рамкови условия в икономиката, с които се сблъскват земеделските и горските стопани, възникна класически конфликт, свързан със земеползването. |
| --- | --- |

4.6.

Решаващият проблем обаче се състои в това, че понастоящем мерките за насърчаване и опазване на биологичното разнообразие не са източник на доходи за собствениците и ползвателите на земя, а най-вече са разходен фактор. Ако преди „природното многообразие“ е било почти съпътстващ продукт на екстензивната стопанска дейност, в резултат на сложните рамкови условия в икономиката, с които се сблъскват земеделските и горските стопани, възникна класически конфликт, свързан със земеползването.

| 4.7. | Мерките в полза на биологичното разнообразие, независимо дали в рамките на зоните по „Натура 2000“, или извън тях, трябва да носят икономическа възвръщаемост за тези, които следва да ги изпълняват. Те не бива и не може да са за тяхна сметка. Досега инициираните от ЕС и държавите членки програми не спомогнаха за намиране на решение на тази основна дилема. В Плана за действие, в който се говори много за печеливша за всички ситуация, за съжаление почти не се предлагат подходи в тази насока. |
| --- | --- |

4.7.

Мерките в полза на биологичното разнообразие, независимо дали в рамките на зоните по „Натура 2000“, или извън тях, трябва да носят икономическа възвръщаемост за тези, които следва да ги изпълняват. Те не бива и не може да са за тяхна сметка. Досега инициираните от ЕС и държавите членки програми не спомогнаха за намиране на решение на тази основна дилема. В Плана за действие, в който се говори много за печеливша за всички ситуация, за съжаление почти не се предлагат подходи в тази насока.

| 4.8. | Това няма да се промени чрез мерки, които и досега не са водели до успех в стратегиите за биологичното разнообразие и отново се включват в Плана за действие: ако икономическите и финансовите рамкови условия са неподходящи, няма да бъдат успешни много добре замислените кампании за предоставяне на информация, много добре подготвеното участие на обществеността, подобрените насоки, още по-малко обявяването на 21 май за „Европейски ден на Натура 2000“ — все мерки, отново предвидени в Плана за действие. Според ЕИСК тук трябва да се постигне категорично подобрение и в рамките на новото средносрочно финансово планиране след 2021 г. да се осигури достатъчно, целево финансиране за мрежата „Натура 2000“; трябва да се гарантира достатъчно обезпечаване с персонал на занимаващите се с прилагането органи, както на равнището на ЕС, така и на равнището на държавите членки. |
| --- | --- |

4.8.

Това няма да се промени чрез мерки, които и досега не са водели до успех в стратегиите за биологичното разнообразие и отново се включват в Плана за действие: ако икономическите и финансовите рамкови условия са неподходящи, няма да бъдат успешни много добре замислените кампании за предоставяне на информация, много добре подготвеното участие на обществеността, подобрените насоки, още по-малко обявяването на 21 май за „Европейски ден на Натура 2000“ — все мерки, отново предвидени в Плана за действие. Според ЕИСК тук трябва да се постигне категорично подобрение и в рамките на новото средносрочно финансово планиране след 2021 г. да се осигури достатъчно, целево финансиране за мрежата „Натура 2000“; трябва да се гарантира достатъчно обезпечаване с персонал на занимаващите се с прилагането органи, както на равнището на ЕС, така и на равнището на държавите членки.

5.   Дилемата за липсата на финансови ресурси

| 5.1. | Още при първоначалното създаване на мрежата „Натура 2000“ на собствениците и ползвателите на поземлени имоти е обещано да получат най-малкото достатъчна финансова компенсация, ако от мерките/задълженията в зоните от мрежата произтекат отрицателни икономически последици за тях. В своята „Оценка от 2010 г. на изпълнението на Плана за действие на ЕС за опазване на биологичното разнообразие“
   (11) Комисията стига до заключението, че осигуряването на достатъчно финансиране е една от четирите основни мерки за подкрепа. Самата тя обаче установява, че се задоволяват „само 20 % от общите нужди от финансиране за управление на защитени зони в Европа, включително мрежата „Натура 2000“. През 2004 г. се предвиждаше, че управлението на „Натура 2000“ ще изисква инвестиция от 6,1 милиарда евро годишно за ЕС-25.“ Следователно съществува недостиг на финансиране от най-малко 5 милиарда евро годишно. |
| --- | --- |

5.1.

Още при първоначалното създаване на мрежата „Натура 2000“ на собствениците и ползвателите на поземлени имоти е обещано да получат най-малкото достатъчна финансова компенсация, ако от мерките/задълженията в зоните от мрежата произтекат отрицателни икономически последици за тях. В своята „Оценка от 2010 г. на изпълнението на Плана за действие на ЕС за опазване на биологичното разнообразие“
   (11) Комисията стига до заключението, че осигуряването на достатъчно финансиране е една от четирите основни мерки за подкрепа. Самата тя обаче установява, че се задоволяват „само 20 % от общите нужди от финансиране за управление на защитени зони в Европа, включително мрежата „Натура 2000“. През 2004 г. се предвиждаше, че управлението на „Натура 2000“ ще изисква инвестиция от 6,1 милиарда евро годишно за ЕС-25.“ Следователно съществува недостиг на финансиране от най-малко 5 милиарда евро годишно.

| 5.2. | По-актуални изчисления на разходите за управлението на „Натура 2000“ показват, че са необходими значително повече средства. Федералните провинции на Германия оценяват годишната нужда от средства за сухоземната мрежа по „Натура 2000“ в Германия на 1,417 млрд. евро, което означава средно 175 евро на хектар. Ако тези разходите се проектират на хектар върху сухоземната мрежа по „Натура 2000“ на целия ЕС, годишната нужда от средства за ЕС-28 дори възлиза почти на 21 млрд. евро. Към това трябва да се добавят разходите за морските области по „Натура 2000“. ЕИСК настоятелно призовава Европейската комисия да извърши актуална и надеждна калкулация на разходите за цялата мрежа „Натура 2000“. |
| --- | --- |

5.2.

По-актуални изчисления на разходите за управлението на „Натура 2000“ показват, че са необходими значително повече средства. Федералните провинции на Германия оценяват годишната нужда от средства за сухоземната мрежа по „Натура 2000“ в Германия на 1,417 млрд. евро, което означава средно 175 евро на хектар. Ако тези разходите се проектират на хектар върху сухоземната мрежа по „Натура 2000“ на целия ЕС, годишната нужда от средства за ЕС-28 дори възлиза почти на 21 млрд. евро. Към това трябва да се добавят разходите за морските области по „Натура 2000“. ЕИСК настоятелно призовава Европейската комисия да извърши актуална и надеждна калкулация на разходите за цялата мрежа „Натура 2000“.

| 5.3. | Липсата на финансиране за управлението на „Натура 2000“ е не само централен проблем за постигането на договорените цели в областта на биологичното разнообразие, но е и симптоматична за погрешно развитие в европейската политика. Приемат се закони, които пораждат разходи, но не се договаря кой ще ги поеме или съответно как ще бъдат покрити те. Липсата на съгласуваност между законите на ЕС и бюджета на Съюза е основната причина за проблемите, свързани с опазването на биологичното разнообразие в Европа. |
| --- | --- |

5.3.

Липсата на финансиране за управлението на „Натура 2000“ е не само централен проблем за постигането на договорените цели в областта на биологичното разнообразие, но е и симптоматична за погрешно развитие в европейската политика. Приемат се закони, които пораждат разходи, но не се договаря кой ще ги поеме или съответно как ще бъдат покрити те. Липсата на съгласуваност между законите на ЕС и бюджета на Съюза е основната причина за проблемите, свързани с опазването на биологичното разнообразие в Европа.

| 5.4. | В Плана за действие настоящият бюджет на ЕС също се приема като даденост. Това е логично, доколкото се намираме в средата на текущия финансов период 2014—2020 г., но при това положение проблемите с опазването на биологичното разнообразие не могат да се решат с помощта на Плана за действие. |
| --- | --- |

5.4.

В Плана за действие настоящият бюджет на ЕС също се приема като даденост. Това е логично, доколкото се намираме в средата на текущия финансов период 2014—2020 г., но при това положение проблемите с опазването на биологичното разнообразие не могат да се решат с помощта на Плана за действие.

| 5.5. | Единствената финансова мярка, обявена в новия План за действие, е 10 % увеличение на бюджета по програмата LIFE, което е предназначено за проекти, подкрепящи опазването на природата и биологичното разнообразие. Това трябва да се направи без отражение върху бюджета, т.е. общият бюджет остава непроменен на същото равнище и следователно увеличението е за сметка на други мерки по програмата LIFE. В бюджета на програма LIFE за периода 2014 — 2017 г. по приоритет „Природа и биологично разнообразие“ са предвидени около 610 милиона евро. Следователно 10 % увеличение означава 15 милиона евро годишно. |
| --- | --- |

5.5.

Единствената финансова мярка, обявена в новия План за действие, е 10 % увеличение на бюджета по програмата LIFE, което е предназначено за проекти, подкрепящи опазването на природата и биологичното разнообразие. Това трябва да се направи без отражение върху бюджета, т.е. общият бюджет остава непроменен на същото равнище и следователно увеличението е за сметка на други мерки по програмата LIFE. В бюджета на програма LIFE за периода 2014 — 2017 г. по приоритет „Природа и биологично разнообразие“ са предвидени около 610 милиона евро. Следователно 10 % увеличение означава 15 милиона евро годишно.

| 5.6. | Ето защо е правилно, че във връзка с приоритет В на Плана за действие („Оптимизиране на инвестициите в „Натура 2000“ и подобряване на полезното взаимодействие с инструментите на ЕС за финансиране“) Комисията изтъква и „полезното взаимодействие с финансирането по линия на ОСП“, обръща внимание на „повишаването на осведомеността относно възможностите за финансиране по линия на политиката на сближаване“ и на „общата политика в областта на рибарството“, както и че оповестява „предоставянето на насоки, с които да се подпомогне внедряването на екологосъобразна инфраструктура“. Но всичко това не са нови мерки или предложения, а действия, които са включени отдавна в политическия дневен ред и са поставени като изискване. Те се споменават в старите програми и действия в областта на биологичното разнообразие, без нещо да се е променило към по-добро през последните години. |
| --- | --- |

5.6.

Ето защо е правилно, че във връзка с приоритет В на Плана за действие („Оптимизиране на инвестициите в „Натура 2000“ и подобряване на полезното взаимодействие с инструментите на ЕС за финансиране“) Комисията изтъква и „полезното взаимодействие с финансирането по линия на ОСП“, обръща внимание на „повишаването на осведомеността относно възможностите за финансиране по линия на политиката на сближаване“ и на „общата политика в областта на рибарството“, както и че оповестява „предоставянето на насоки, с които да се подпомогне внедряването на екологосъобразна инфраструктура“. Но всичко това не са нови мерки или предложения, а действия, които са включени отдавна в политическия дневен ред и са поставени като изискване. Те се споменават в старите програми и действия в областта на биологичното разнообразие, без нещо да се е променило към по-добро през последните години.

| 5.7. | Следователно би било необходимо Комисията да представи дългосрочна стратегия за покриване на нуждите от финансиране (12). По мнение на ЕИСК обсъждането на финансовата перспектива, което започва сега, е рамката, в която трябва да се представят съответните съображения. Опитът показва, че проектите за сътрудничество между регионите, организациите за опазване на природата, както и земеделските и горските стопани за изпълнение на мерките по „Натура 2000“ могат да се осъществяват изключително успешно, ако са достатъчно атрактивни в икономическо отношение. Но нито Планът за действие, нито досегашните подходи, които се откриват в документа за размисъл относно бъдещето на финансите на ЕС (13), подсказват, че ситуацията може да се подобри съществено. |
| --- | --- |

5.7.

Следователно би било необходимо Комисията да представи дългосрочна стратегия за покриване на нуждите от финансиране (12). По мнение на ЕИСК обсъждането на финансовата перспектива, което започва сега, е рамката, в която трябва да се представят съответните съображения. Опитът показва, че проектите за сътрудничество между регионите, организациите за опазване на природата, както и земеделските и горските стопани за изпълнение на мерките по „Натура 2000“ могат да се осъществяват изключително успешно, ако са достатъчно атрактивни в икономическо отношение. Но нито Планът за действие, нито досегашните подходи, които се откриват в документа за размисъл относно бъдещето на финансите на ЕС (13), подсказват, че ситуацията може да се подобри съществено.

| 5.8. | ЕИСК приветства горещо факта, че Европейската комисия има намерение да доразвие стратегията за екологосъобразна инфраструктура в рамките на Плана за действие. Комитетът посочва обаче и по отношение на тази новаторска концепция, че концепция без финансиране няма да доведе до никакви промени. Във връзка с това ЕИСК препраща и към заключенията на Съвета (Околна среда), който на заседанието си от 19 юни 2017 г. призовава Европейската комисия да доразвие предложението за трансевропейска мрежа за зелена инфраструктура (TEN-G). |
| --- | --- |

5.8.

ЕИСК приветства горещо факта, че Европейската комисия има намерение да доразвие стратегията за екологосъобразна инфраструктура в рамките на Плана за действие. Комитетът посочва обаче и по отношение на тази новаторска концепция, че концепция без финансиране няма да доведе до никакви промени. Във връзка с това ЕИСК препраща и към заключенията на Съвета (Околна среда), който на заседанието си от 19 юни 2017 г. призовава Европейската комисия да доразвие предложението за трансевропейска мрежа за зелена инфраструктура (TEN-G).

| 5.9. | Поради това Комитетът припомня своето неотдавна прието становище относно „Междинна оценка на програмата LIFE“ (14), в което предлага програмата LIFE да се превърне „в основен инструмент за финансиране на мрежата „Натура 2000“. Първоначално избраният подход за организиране на финансирането на мрежата „Натура 2000“ преди всичко чрез фондовете на ЕС за регионално развитие, както и чрез втория стълб на общата селскостопанска политика, трябва да се разглежда като недостатъчен. Във връзка с това Комитетът препраща към своето становище по тази тема (15) и се обявява за съответно целево увеличаване на средствата по програмата LIFE. Следва да се обърне внимание на съгласуваността на всички форми на подкрепа, т.е. да се избягват форми на подкрепа, които биха влезли в противоречие с други фондове на ЕС или биха се дублирали с тях“. |
| --- | --- |

5.9.

Поради това Комитетът припомня своето неотдавна прието становище относно „Междинна оценка на програмата LIFE“ (14), в което предлага програмата LIFE да се превърне „в основен инструмент за финансиране на мрежата „Натура 2000“. Първоначално избраният подход за организиране на финансирането на мрежата „Натура 2000“ преди всичко чрез фондовете на ЕС за регионално развитие, както и чрез втория стълб на общата селскостопанска политика, трябва да се разглежда като недостатъчен. Във връзка с това Комитетът препраща към своето становище по тази тема (15) и се обявява за съответно целево увеличаване на средствата по програмата LIFE. Следва да се обърне внимание на съгласуваността на всички форми на подкрепа, т.е. да се избягват форми на подкрепа, които биха влезли в противоречие с други фондове на ЕС или биха се дублирали с тях“.

| 5.10. | В Плана за действие се предвижда подобряване на комуникацията, предоставянето на информация и привличането на гражданите, заинтересованите страни и общностите, както и на местните и регионалните органи. За целта, наред с другото, следва да се създаде „платформа“ заедно с Комитета на регионите. ЕИСК приветства това намерение и изразява твърдо убеждение, че по-силното приобщаване на гражданското общество при изпълнението на мерките може да има само положителен ефект. |
| --- | --- |

5.10.

В Плана за действие се предвижда подобряване на комуникацията, предоставянето на информация и привличането на гражданите, заинтересованите страни и общностите, както и на местните и регионалните органи. За целта, наред с другото, следва да се създаде „платформа“ заедно с Комитета на регионите. ЕИСК приветства това намерение и изразява твърдо убеждение, че по-силното приобщаване на гражданското общество при изпълнението на мерките може да има само положителен ефект.

| 5.11. | ЕИСК отбелязва със задоволство, че Комисията е изготвила и възнамерява да изпълнява Плана за действие в тясно сътрудничество с Комитета на регионите. От своя страна ЕИСК предлага подкрепата си, тъй като по мнение на Комитета местните и регионалните власти също могат да постигнат само ограничен успех, ако липсва ангажираност и приемане от страна на гражданското общество. |
| --- | --- |

5.11.

ЕИСК отбелязва със задоволство, че Комисията е изготвила и възнамерява да изпълнява Плана за действие в тясно сътрудничество с Комитета на регионите. От своя страна ЕИСК предлага подкрепата си, тъй като по мнение на Комитета местните и регионалните власти също могат да постигнат само ограничен успех, ако липсва ангажираност и приемане от страна на гражданското общество.

Брюксел, 6 декември 2017 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

(1)  Вж. становището на ЕИСК относно „Политиката на ЕС в областта на биологичното разнообразие“ (ОВ C 487, 28.12.2016 г., стр. 14) и относно „Междинна оценка на програмата LIFE“ (ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 7).

1

„Политиката на ЕС в областта на биологичното разнообразие“

„Междинна оценка на програмата LIFE“

(2)  COM(2017) 358, 28.6.2017 г.

2

(3)  COM(1998) 42 final.

3

(4)  COM(2001) 162 final.

4

(5)  COM(2006) 216 final.

5

(6)  COM(2011) 244 final.

6

(7)  COM(2010) 4 final.

7

(8)  Вж. становището на ЕИСК относно „Нашата застраховка живот, нашият природен капитал: стратегия на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г.“ (ОВ C 24, 28.1.2012 г., стр. 111).

8

„Нашата застраховка живот, нашият природен капитал: стратегия на ЕС за биологичното разнообразие до 2020 г.“

(9)  Вж. заключенията на Съвета по околна среда от 19.6.2017 г.

9

(10)  СОМ(2017) 198 final, 27 април 2017 г.

10

(11)  COM(2010) 548, стр. 13.

11

(12)  Вж. становището на ЕИСК относно „Политиката на ЕС в областта на биологичното разнообразие“ (ОВ C 487, 28.12.2016 г., стр. 14) и относно „Междинна оценка на програмата LIFE“ (ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 7).

12

„Политиката на ЕС в областта на биологичното разнообразие“

(13)  COM(2017) 358, 28.6.2017 г.

13

(14)  Вж. становището на ЕИСК относно „Междинна оценка на програмата LIFE“ (ОВ C 173, 31.5.2017 г., стр. 7).

14

„Междинна оценка на програмата LIFE“

(15)  Вж. становището на ЕИСК относно „Политиката на ЕС в областта на биологичното разнообразие“ (ОВ C 487, 28.12.2016 г., стр. 14).

15

„Политиката на ЕС в областта на биологичното разнообразие“

---

| 11.4.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 129/96 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 129/96

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС, Евратом) No 1141/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 22 октомври 2014 година относно статута и финансирането на европейските политически партии и на европейските политически фондации“

[COM(2017) 481 final – 2017/0219 (COD)]

(2018/C 129/16)

| Докладчик: | Graham WATSON |
| --- | --- |
| Съдокладчици: | Anne DEMELENNE


  Stéphane BUFFETAUT |

Докладчик:

Graham WATSON

Съдокладчици:

Anne DEMELENNE

Stéphane BUFFETAUT

| Консултация | Съвет на министрите, 11 октомври 2017 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Решение на Бюрото | Редакционната група, 17 октомври 2017 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 7 декември 2017 г. |
| Пленарна сесия No | 530 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 141/0/5 |

Консултация

Съвет на министрите, 11 октомври 2017 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Решение на Бюрото

Редакционната група, 17 октомври 2017 г.

Приемане на пленарна сесия

7 декември 2017 г.

Пленарна сесия No

530

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

141/0/5

| 1. | Подобно на Комисията, ЕИСК изтъква, че демокрацията е една от основните ценности на ЕС и политическите партии и фондации изпълняват съществена роля в представителната демокрация, както е признато в член 10 от ДЕС и в член 12, параграф 2 от Хартата на основните права на ЕС. |
| --- | --- |

1.

Подобно на Комисията, ЕИСК изтъква, че демокрацията е една от основните ценности на ЕС и политическите партии и фондации изпълняват съществена роля в представителната демокрация, както е признато в член 10 от ДЕС и в член 12, параграф 2 от Хартата на основните права на ЕС.

| 2. | Комитетът признава спомагателната роля на Регламент (ЕС, Евратом) No 1141/2014 относно статута и финансирането на европейските политически партии и на европейските политически фондации в процеса на повишаване на видимостта, познаването, ефективността, прозрачността и отчетността на европейските политически партии и свързаните с тях политически фондации. Въпреки това той споделя мнението на Комисията, че са необходими допълнителни усилия, за да се увеличи участието на гражданите и да се засилят приобщаващият характер на изборите и европейското измерение на политическия дебат, да се акцентира върху връзките между националните и европейските партии и да се насърчи политическата отчетност. |
| --- | --- |

2.

Комитетът признава спомагателната роля на Регламент (ЕС, Евратом) No 1141/2014 относно статута и финансирането на европейските политически партии и на европейските политически фондации в процеса на повишаване на видимостта, познаването, ефективността, прозрачността и отчетността на европейските политически партии и свързаните с тях политически фондации. Въпреки това той споделя мнението на Комисията, че са необходими допълнителни усилия, за да се увеличи участието на гражданите и да се засилят приобщаващият характер на изборите и европейското измерение на политическия дебат, да се акцентира върху връзките между националните и европейските партии и да се насърчи политическата отчетност.

| 3. | Комитетът е съгласен с Комисията, че въпреки напредъка, постигнат с Регламент (ЕС, Евратом) No 1141/2014, в съществуващите правила все още има слабости, които трябва да се отстранят, и отбелязва призива на Европейския парламент (2017/2733 (RSP) за подобрения и корекции на правилата. |
| --- | --- |

3.

Комитетът е съгласен с Комисията, че въпреки напредъка, постигнат с Регламент (ЕС, Евратом) No 1141/2014, в съществуващите правила все още има слабости, които трябва да се отстранят, и отбелязва призива на Европейския парламент (2017/2733 (RSP) за подобрения и корекции на правилата.

| 4. | Комитетът подкрепя предложенията на Комисията за изменения на Регламент (ЕС, Евратом) No 1141/2014 във връзка с това кой може да спонсорира регистрацията на политическа партия, пропорционалността на финансирането от ЕС, прага за достъп до такова финансиране, спазването на критериите за регистрация и възстановяване на неправомерно изразходвани средства. |
| --- | --- |

4.

Комитетът подкрепя предложенията на Комисията за изменения на Регламент (ЕС, Евратом) No 1141/2014 във връзка с това кой може да спонсорира регистрацията на политическа партия, пропорционалността на финансирането от ЕС, прага за достъп до такова финансиране, спазването на критериите за регистрация и възстановяване на неправомерно изразходвани средства.

| 5. | Комитетът приветства намерението на Комисията да улесни достъпа на гражданите до избирателните програми на политическите партии на европейско равнище. Той обаче изразява съмнения относно предложения нов параграф 3а в член 18 на Регламента. Според този параграф всяка европейска политическа партия трябва да включва в своето заявление за финансиране доказателства, че в продължение на 12-месечния период, предхождащ момента на подаване на заявлението, нейната политическа програма и лого са били публикувани на уебсайтовете на членуващите в нея партии, както и информация за всяка от членуващите в нея партии относно броя на мъжете и жените сред нейните кандидати на последните избори за Европейски парламент и сред членовете на Европейския парламент. |
| --- | --- |

5.

Комитетът приветства намерението на Комисията да улесни достъпа на гражданите до избирателните програми на политическите партии на европейско равнище. Той обаче изразява съмнения относно предложения нов параграф 3а в член 18 на Регламента. Според този параграф всяка европейска политическа партия трябва да включва в своето заявление за финансиране доказателства, че в продължение на 12-месечния период, предхождащ момента на подаване на заявлението, нейната политическа програма и лого са били публикувани на уебсайтовете на членуващите в нея партии, както и информация за всяка от членуващите в нея партии относно броя на мъжете и жените сред нейните кандидати на последните избори за Европейски парламент и сред членовете на Европейския парламент.

| 6. | По-конкретно Комитетът поставя под въпрос как ще бъде следено спазването на предишното изискване, как може да се прилага за новообразувани партии в държавите членки и в случай че европейските политически партии приемат на късен етап политическите си програми, както и защо в последното изискване акцентът е върху пола, а не например върху расовите, етническите или езиковите критерии. |
| --- | --- |

6.

По-конкретно Комитетът поставя под въпрос как ще бъде следено спазването на предишното изискване, как може да се прилага за новообразувани партии в държавите членки и в случай че европейските политически партии приемат на късен етап политическите си програми, както и защо в последното изискване акцентът е върху пола, а не например върху расовите, етническите или езиковите критерии.

| 7. | Поради това Комитетът препоръчва на Комисията да бъде намален от дванадесет на три месеца периодът, през който програмата трябва да е достъпна на уебсайтовете на партиите, и да се изисква информация за многообразието на кандидатите на избирателните списъци не само във връзка с относителния брой на жените и мъжете, но и за етническия произход и езиковото разнообразие. |
| --- | --- |

7.

Поради това Комитетът препоръчва на Комисията да бъде намален от дванадесет на три месеца периодът, през който програмата трябва да е достъпна на уебсайтовете на партиите, и да се изисква информация за многообразието на кандидатите на избирателните списъци не само във връзка с относителния брой на жените и мъжете, но и за етническия произход и езиковото разнообразие.

| 8. | Освен това ЕИСК отново обръща внимание на засилващото се неравностойно третиране на европейските политически партии и фондации, от една страна, и европейските сдружения и фондации с по-общи цели (напр. икономически, социални, хуманитарни, културни, екологични или спортни сдружения) — от друга. |
| --- | --- |

8.

Освен това ЕИСК отново обръща внимание на засилващото се неравностойно третиране на европейските политически партии и фондации, от една страна, и европейските сдружения и фондации с по-общи цели (напр. икономически, социални, хуманитарни, културни, екологични или спортни сдружения) — от друга.

| 9. | Комитетът още веднъж изразява съжаление във връзка с решението на Комисията отпреди няколко години за оттегляне на проекта на статут на европейското сдружение и пречките пред регистрацията на дружества с европейски статут и отново призовава Комисията в близко бъдеще да представи еквивалентен европейски регламент относно статута и финансирането на европейските сдружения, които не са свързани с политически партии. |
| --- | --- |

9.

Комитетът още веднъж изразява съжаление във връзка с решението на Комисията отпреди няколко години за оттегляне на проекта на статут на европейското сдружение и пречките пред регистрацията на дружества с европейски статут и отново призовава Комисията в близко бъдеще да представи еквивалентен европейски регламент относно статута и финансирането на европейските сдружения, които не са свързани с политически партии.

Брюксел, 7 декември 2017 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---

| 11.4.2018 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 129/98 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2018

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 129/98

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1303/2013 относно промени в средствата за икономическо, социално и териториално сближаване, както и в средствата по цел „Инвестиции за растеж и работни места“ и по цел „Европейско териториално сътрудничество“

[COM(2017) 565 final – 2017/0247 COD]

(2018/C 129/17)

| Консултация | Съвет на Европейския съюз, 19 октомври 2017 г.
  Европейски парламент, 23 октомври 2017 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | членове 177 и 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане на пленарна сесия | 6 декември 2017 г. |
| Пленарна сесия No | 530 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 160/0/2 |

Консултация

Съвет на Европейския съюз, 19 октомври 2017 г.

Европейски парламент, 23 октомври 2017 г.

Правно основание

членове 177 и 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане на пленарна сесия

6 декември 2017 г.

Пленарна сесия No

530

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

160/0/2

След като прецени, че съдържанието на предложението е напълно задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, Комитетът реши единодушно да не провежда общо разискване и да постави становището направо на гласуване (член 50, параграф 4 и член 56, параграф 3 от Правилника за дейността).

Брюксел, 6 декември 2017 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Georges DASSIS

---