# Uradni list C 195/2018

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 195 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 617. junij 2018 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 195

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 617. junij 2018

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Svet |
| 2018/C 195/01 | Priporočilo Sveta z dne 22. maja 2018 o spodbujanju skupnih vrednot, vključujočega izobraževanja in evropske razsežnosti poučevanja | 1 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

2018/C 195/01

Priporočilo Sveta z dne 22. maja 2018 o spodbujanju skupnih vrednot, vključujočega izobraževanja in evropske razsežnosti poučevanja

1

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2018/C 195/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8887 – Platinum Equity/LifeScan) (
  1) | 6 |
| 2018/C 195/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8771 – Total/Engie (Part of Liquefied Natural Gas Business)) (
  1) | 6 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2018/C 195/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8887 – Platinum Equity/LifeScan) (
  1)

1

6

2018/C 195/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8771 – Total/Engie (Part of Liquefied Natural Gas Business)) (
  1)

1

6

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2018/C 195/04 | Sklepi Sveta o prizadevanjih za uresničitev vizije evropskega izobraževalnega prostora | 7 |
| 2018/C 195/05 | Sklepi Sveta o vlogi mladih pri oblikovanju varne, notranje povezane in ubrane družbe v Evropi | 13 |
| | Evropska komisija |
| 2018/C 195/06 | Menjalni tečaji eura | 19 |
| 2018/C 195/07 | Izvedbeni sklep Komisije z dne 6. junija 2018 o oblikovanju delovnega programa za oceno vlog za obnovitev odobritev aktivnih snovi, ki jim bo odobritev potekla v letih 2022, 2023 in 2024, v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1) | 20 |
| | Računsko sodišče |
| 2018/C 195/08 | Posebno poročilo št. 12/2018 – Širokopasovne povezave v državah članicah EU: kljub napredku vsi cilji strategije Evropa 2020 ne bodo doseženi | 23 |
| | INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Stalni odbor držav EFTE |
| 2018/C 195/09 | Nevarne snovi – Seznam odločitev o avtorizaciji, ki so jih države Efte, ki so del EGP, sprejele v skladu s členom 64(8) Uredbe (ES) št. 1907/2006 (REACH) v prvi polovici leta 2016 | 24 |
| 2018/C 195/10 | Nevarne snovi – Seznam odločitev o avtorizaciji, ki so jih države Efte, ki so del EGP, sprejele v skladu s členom 64(8) Uredbe (ES) št. 1907/2006 (REACH) v drugi polovici leta 2016 | 25 |
| 2018/C 195/11 | Zdravila – Seznam dovoljenj za promet, ki so jih izdale države EGP-EFTA za drugo polovico leta 2016 | 26 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2018/C 195/04

Sklepi Sveta o prizadevanjih za uresničitev vizije evropskega izobraževalnega prostora

7

2018/C 195/05

Sklepi Sveta o vlogi mladih pri oblikovanju varne, notranje povezane in ubrane družbe v Evropi

13

Evropska komisija

2018/C 195/06

Menjalni tečaji eura

19

2018/C 195/07

Izvedbeni sklep Komisije z dne 6. junija 2018 o oblikovanju delovnega programa za oceno vlog za obnovitev odobritev aktivnih snovi, ki jim bo odobritev potekla v letih 2022, 2023 in 2024, v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1)

1

20

Računsko sodišče

2018/C 195/08

Posebno poročilo št. 12/2018 – Širokopasovne povezave v državah članicah EU: kljub napredku vsi cilji strategije Evropa 2020 ne bodo doseženi

23

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Stalni odbor držav EFTE

2018/C 195/09

Nevarne snovi – Seznam odločitev o avtorizaciji, ki so jih države Efte, ki so del EGP, sprejele v skladu s členom 64(8) Uredbe (ES) št. 1907/2006 (REACH) v prvi polovici leta 2016

24

2018/C 195/10

Nevarne snovi – Seznam odločitev o avtorizaciji, ki so jih države Efte, ki so del EGP, sprejele v skladu s členom 64(8) Uredbe (ES) št. 1907/2006 (REACH) v drugi polovici leta 2016

25

2018/C 195/11

Zdravila – Seznam dovoljenj za promet, ki so jih izdale države EGP-EFTA za drugo polovico leta 2016

26

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2018/C 195/12 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8954 – BPEA/PAI/WFC) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1) | 44 |
| 2018/C 195/13 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8928 – Francisco Partners/VeriFone) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1) | 46 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2018/C 195/14 | Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 47 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2018/C 195/12

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8954 – BPEA/PAI/WFC) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1)

1

44

2018/C 195/13

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8928 – Francisco Partners/VeriFone) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1)

1

46

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2018/C 195/14

Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

47

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

| 7.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 195/1

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 22. maja 2018

o spodbujanju skupnih vrednot, vključujočega izobraževanja in evropske razsežnosti poučevanja

(2018/C 195/01)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 165 in 166 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija temelji na skupnih vrednotah in splošnih načelih spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, kot je določeno v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu s členom 3 Pogodbe o Evropski uniji je cilj Unije podpiranje in spodbujanje njenih vrednot. |
| --- | --- |

(1)

Unija temelji na skupnih vrednotah in splošnih načelih spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, kot je določeno v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu s členom 3 Pogodbe o Evropski uniji je cilj Unije podpiranje in spodbujanje njenih vrednot.

| (2) | Te vrednote so Unijo spodbudile, da je uspešno združila države, skupnosti in narode v edinstven politični projekt, ki je omogočil najdaljše obdobje miru v evropski zgodovini ter posledično spodbudil družbeno stabilnost in gospodarsko blaginjo. Sprejetje vrednot, določenih v Pogodbi, s strani držav članic ustvarja skupno izhodišče, ki tvori posebno značilnost evropskega načina življenja in identitete ter Uniji zagotavlja mesto na svetovnem prizorišču. |
| --- | --- |

(2)

Te vrednote so Unijo spodbudile, da je uspešno združila države, skupnosti in narode v edinstven politični projekt, ki je omogočil najdaljše obdobje miru v evropski zgodovini ter posledično spodbudil družbeno stabilnost in gospodarsko blaginjo. Sprejetje vrednot, določenih v Pogodbi, s strani držav članic ustvarja skupno izhodišče, ki tvori posebno značilnost evropskega načina življenja in identitete ter Uniji zagotavlja mesto na svetovnem prizorišču.

| (3) | Unija in njene države članice se soočajo z vrsto izzivov, vključno s populizmom, ksenofobijo, razdiralnim nacionalizmom, diskriminacijo, širjenjem lažnih novic in napačnih informacij ter radikalizacijo, ki vodi v nasilni ekstremizem. Ti pojavi bi lahko resno ogrozili temelje naših demokracij, omajali zaupanje v vladavino prava in demokratične institucije ter zmanjšali občutek skupne pripadnosti evropski družbi. |
| --- | --- |

(3)

Unija in njene države članice se soočajo z vrsto izzivov, vključno s populizmom, ksenofobijo, razdiralnim nacionalizmom, diskriminacijo, širjenjem lažnih novic in napačnih informacij ter radikalizacijo, ki vodi v nasilni ekstremizem. Ti pojavi bi lahko resno ogrozili temelje naših demokracij, omajali zaupanje v vladavino prava in demokratične institucije ter zmanjšali občutek skupne pripadnosti evropski družbi.

| (4) | Pomanjkanje ozaveščenosti o okoliščinah nastanka Unije, razlogih za njeno ustanovitev in njenem osnovnem delovanju spodbuja širjenje napačnih informacij in preprečuje oblikovanje utemeljenega mnenja o njenih ukrepih. Seznanjenost z raznolikostjo Unije in njenih držav članic je temelj medsebojnega spoštovanja, razumevanja in sodelovanja tako znotraj držav članic kot med njimi. |
| --- | --- |

(4)

Pomanjkanje ozaveščenosti o okoliščinah nastanka Unije, razlogih za njeno ustanovitev in njenem osnovnem delovanju spodbuja širjenje napačnih informacij in preprečuje oblikovanje utemeljenega mnenja o njenih ukrepih. Seznanjenost z raznolikostjo Unije in njenih držav članic je temelj medsebojnega spoštovanja, razumevanja in sodelovanja tako znotraj držav članic kot med njimi.

| (5) | Izobraževanje v vseh oblikah in na vseh ravneh ter od najzgodnejših let ima osrednjo vlogo pri spodbujanju skupnih vrednot. Pomaga zagotavljati socialno vključenost, tako da vsakemu otroku zagotavlja enake možnosti in priložnosti za uspeh. Zagotavlja jim priložnosti, da postanejo aktivni in kritično ozaveščeni državljani, ter povečuje razumevanje evropske identitete. |
| --- | --- |

(5)

Izobraževanje v vseh oblikah in na vseh ravneh ter od najzgodnejših let ima osrednjo vlogo pri spodbujanju skupnih vrednot. Pomaga zagotavljati socialno vključenost, tako da vsakemu otroku zagotavlja enake možnosti in priložnosti za uspeh. Zagotavlja jim priložnosti, da postanejo aktivni in kritično ozaveščeni državljani, ter povečuje razumevanje evropske identitete.

| (6) | Na srečanju v okviru agende voditeljev novembra 2017 v Göteborgu so evropski voditelji razpravljali o pomenu izobraževanja in kulture za prihodnost Evrope. Komisija je kot prispevek k razpravi v sporočilu „Krepitev evropske identitete s pomočjo izobraževanja in kulture“ (1) predstavila svojo vizijo evropskega izobraževalnega prostora in predlagala številne pobude. Sporočilo navaja, da „krepitev evropske identitete ostaja bistvenega pomena, ki jo na najboljši način lahko dosežemo s pomočjo izobraževanja in kulture“. |
| --- | --- |

(6)

Na srečanju v okviru agende voditeljev novembra 2017 v Göteborgu so evropski voditelji razpravljali o pomenu izobraževanja in kulture za prihodnost Evrope. Komisija je kot prispevek k razpravi v sporočilu „Krepitev evropske identitete s pomočjo izobraževanja in kulture“ (1) predstavila svojo vizijo evropskega izobraževalnega prostora in predlagala številne pobude. Sporočilo navaja, da „krepitev evropske identitete ostaja bistvenega pomena, ki jo na najboljši način lahko dosežemo s pomočjo izobraževanja in kulture“.

| (7) | Evropski svet je po srečanju voditeljev v Göteborgu v svojih sklepih z dne 14. decembra 2017 poudaril, da imata izobraževanje in kultura ključno vlogo pri oblikovanju vključujoče in kohezivne družbe ter pri ohranjanju naše konkurenčnosti (2). |
| --- | --- |

(7)

Evropski svet je po srečanju voditeljev v Göteborgu v svojih sklepih z dne 14. decembra 2017 poudaril, da imata izobraževanje in kultura ključno vlogo pri oblikovanju vključujoče in kohezivne družbe ter pri ohranjanju naše konkurenčnosti (2).

| (8) | Eden od ciljev okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju ET 2020 (3), in sicer spodbujanje pravičnosti, socialne kohezije in aktivnega državljanstva, je bil določen na podlagi prepričanja, da bi moralo izobraževanje spodbujati medkulturne kompetence, demokratične vrednote in spoštovanje temeljnih pravic, preprečevati vse vrste diskriminacije in rasizma ter se boriti proti njim, pa tudi usposabljati otroke, mlade in odrasle za pozitivne odnose z vrstniki iz različnih okolij. |
| --- | --- |

(8)

Eden od ciljev okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju ET 2020 (3), in sicer spodbujanje pravičnosti, socialne kohezije in aktivnega državljanstva, je bil določen na podlagi prepričanja, da bi moralo izobraževanje spodbujati medkulturne kompetence, demokratične vrednote in spoštovanje temeljnih pravic, preprečevati vse vrste diskriminacije in rasizma ter se boriti proti njim, pa tudi usposabljati otroke, mlade in odrasle za pozitivne odnose z vrstniki iz različnih okolij.

| (9) | V pariški deklaraciji, ki so jo 17. marca 2015 sprejeli evropski ministri za izobraževanje, so se države članice zavezale k spodbujanju skupnih vrednot, izboljšanju kritičnega mišljenja in medijske pismenosti, vključujočemu izobraževanju in medkulturnemu dialogu. Odgovori, prejeti v okviru vseevropskega javnega posvetovanja (4), jasno kažejo, da bi bilo treba spodbujati vključujoče izobraževanje. Samo 16 % anketirancev je izrazilo mnenje, da izobraževanje ta cilj že dosega; 95 % jih je menilo, da bi moralo izobraževanje mladim pomagati pri razumevanju skupnih vrednot, 98 % pa, da bi morala Unija državam članicam pomagati pri izvajanju te naloge. |
| --- | --- |

(9)

V pariški deklaraciji, ki so jo 17. marca 2015 sprejeli evropski ministri za izobraževanje, so se države članice zavezale k spodbujanju skupnih vrednot, izboljšanju kritičnega mišljenja in medijske pismenosti, vključujočemu izobraževanju in medkulturnemu dialogu. Odgovori, prejeti v okviru vseevropskega javnega posvetovanja (4), jasno kažejo, da bi bilo treba spodbujati vključujoče izobraževanje. Samo 16 % anketirancev je izrazilo mnenje, da izobraževanje ta cilj že dosega; 95 % jih je menilo, da bi moralo izobraževanje mladim pomagati pri razumevanju skupnih vrednot, 98 % pa, da bi morala Unija državam članicam pomagati pri izvajanju te naloge.

| (10) | Raziskava o državljanski vzgoji v šolah v Evropi, ki jo je leta 2017 izvedla mreža Eurydice, kaže, da je državljanska vzgoja trenutno v središču pozornosti v številnih evropskih državah. Vendar skoraj pol držav še vedno nima razvitih politik o vključevanju državljanske vzgoje v začetno izobraževanje učiteljev. Zato bi bilo treba učitelje podpirati in z ukrepi okrepiti njihovo vlogo pri vzpostavljanju kulture in okolja za odprto učenje ter pri soočanju z raznolikimi učnimi skupinami, da bi poučevali državljanske kompetence, prenašali evropsko skupno dediščino, promovirali skupne vrednote ter bili učencem za zgled. |
| --- | --- |

(10)

Raziskava o državljanski vzgoji v šolah v Evropi, ki jo je leta 2017 izvedla mreža Eurydice, kaže, da je državljanska vzgoja trenutno v središču pozornosti v številnih evropskih državah. Vendar skoraj pol držav še vedno nima razvitih politik o vključevanju državljanske vzgoje v začetno izobraževanje učiteljev. Zato bi bilo treba učitelje podpirati in z ukrepi okrepiti njihovo vlogo pri vzpostavljanju kulture in okolja za odprto učenje ter pri soočanju z raznolikimi učnimi skupinami, da bi poučevali državljanske kompetence, prenašali evropsko skupno dediščino, promovirali skupne vrednote ter bili učencem za zgled.

| (11) | Radikalizacija, ki vodi v nasilni ekstremizem, je še vedno pereč problem v več državah članicah. Spodbujanje skupnih vrednot kot podlage za socialno kohezijo in integracijo, tudi z izobraževalnimi politikami, je sestavni del rešitve. Da bi podprla prizadevanja držav članic, je Evropska komisija julija 2017 ustanovila strokovno skupino na visoki ravni za vprašanja radikalizacije (5), ki naj bi opredelila podporne ukrepe, tudi na področju izobraževanja. |
| --- | --- |

(11)

Radikalizacija, ki vodi v nasilni ekstremizem, je še vedno pereč problem v več državah članicah. Spodbujanje skupnih vrednot kot podlage za socialno kohezijo in integracijo, tudi z izobraževalnimi politikami, je sestavni del rešitve. Da bi podprla prizadevanja držav članic, je Evropska komisija julija 2017 ustanovila strokovno skupino na visoki ravni za vprašanja radikalizacije (5), ki naj bi opredelila podporne ukrepe, tudi na področju izobraževanja.

| (12) | Najnovejši rezultati raziskave PISA in pregleda izobraževanja in usposabljanja za leto 2017 poudarjajo povezavo med neenakostjo v izobraževanju in socialno-ekonomskimi razmerami učencev. Podatki, zbrani v okviru raziskave PISA, kažejo, da pri učencih iz revnejših gospodinjstev obstaja trikrat večja možnost za doseganje slabših rezultatov kot pri njihovih premožnejših vrstnikih, prav tako pa je pri učencih iz migrantskih družin možnost doseganja podpovprečnih rezultatov dvakrat večja kot pri drugih učencih. Za preprečevanje marginalizacije mladih so ključnega pomena vključujoči in pravični izobraževalni sistemi, ki spodbujajo kohezivne družbe, polagajo temelje aktivnega državljanstva in povečujejo zaposljivost. |
| --- | --- |

(12)

Najnovejši rezultati raziskave PISA in pregleda izobraževanja in usposabljanja za leto 2017 poudarjajo povezavo med neenakostjo v izobraževanju in socialno-ekonomskimi razmerami učencev. Podatki, zbrani v okviru raziskave PISA, kažejo, da pri učencih iz revnejših gospodinjstev obstaja trikrat večja možnost za doseganje slabših rezultatov kot pri njihovih premožnejših vrstnikih, prav tako pa je pri učencih iz migrantskih družin možnost doseganja podpovprečnih rezultatov dvakrat večja kot pri drugih učencih. Za preprečevanje marginalizacije mladih so ključnega pomena vključujoči in pravični izobraževalni sistemi, ki spodbujajo kohezivne družbe, polagajo temelje aktivnega državljanstva in povečujejo zaposljivost.

| (13) | V mednarodni študiji o družbeni in državljanski vzgoji, ki jo je leta 2016 opravilo Mednarodno združenje za ocenjevanje uspešnosti izobraževanja (International Association for the Evaluation of Educational Achievement), je navedeno, da je soobstoj nacionalne in evropske identitete lahko pozitiven ter da si ti identiteti ne nasprotujeta. Študija tudi kaže, da so študenti z boljšim državljanskim znanjem tudi bolj strpni. |
| --- | --- |

(13)

V mednarodni študiji o družbeni in državljanski vzgoji, ki jo je leta 2016 opravilo Mednarodno združenje za ocenjevanje uspešnosti izobraževanja (International Association for the Evaluation of Educational Achievement), je navedeno, da je soobstoj nacionalne in evropske identitete lahko pozitiven ter da si ti identiteti ne nasprotujeta. Študija tudi kaže, da so študenti z boljšim državljanskim znanjem tudi bolj strpni.

| (14) | Raziskava Eurobarometer izpostavlja izjemno slabo poznavanje Unije. V anketi iz leta 2014 je 44 % vprašanih ocenilo, da je njihovo razumevanje delovanja Unije omejeno, v raziskavi iz leta 2011 pa je večina izrazila prepričanje, da niso dobro obveščeni o Evropski uniji. Ista raziskava je razkrila, da tretjina ljudi ne pozna točnega števila držav članic Unije. Raziskava Eurobarometer iz leta 2017 kaže, da se 89 % mladih Evropejcev strinja, da bi morale nacionalne vlade okrepiti šolsko izobraževanje o pravicah in odgovornostih, ki jih imajo kot državljani Unije. Najnovejša raziskava Eurobarometer izpostavlja, da 35 % anketirancev meni, da so za prihodnost Evrope najkoristnejši primerljivi standardi izobraževanja. |
| --- | --- |

(14)

Raziskava Eurobarometer izpostavlja izjemno slabo poznavanje Unije. V anketi iz leta 2014 je 44 % vprašanih ocenilo, da je njihovo razumevanje delovanja Unije omejeno, v raziskavi iz leta 2011 pa je večina izrazila prepričanje, da niso dobro obveščeni o Evropski uniji. Ista raziskava je razkrila, da tretjina ljudi ne pozna točnega števila držav članic Unije. Raziskava Eurobarometer iz leta 2017 kaže, da se 89 % mladih Evropejcev strinja, da bi morale nacionalne vlade okrepiti šolsko izobraževanje o pravicah in odgovornostih, ki jih imajo kot državljani Unije. Najnovejša raziskava Eurobarometer izpostavlja, da 35 % anketirancev meni, da so za prihodnost Evrope najkoristnejši primerljivi standardi izobraževanja.

| (15) | Glede na zgoraj navedeno je ključno, da države članice okrepijo svoja prizadevanja za nadaljnje izvajanje vseh ciljev pariške deklaracije iz leta 2015. Zlasti je pomembno še naprej spodbujati skupne vrednote kot podlago za kohezijo in vključevanje, spodbujati vzpostavitev sodelovalnih učnih okolij na vseh ravneh izobraževanja, izboljšati usposabljanje učiteljev o državljanstvu in raznolikosti ter okrepiti medijsko pismenost in kritično mišljenje pri vseh učencih. |
| --- | --- |

(15)

Glede na zgoraj navedeno je ključno, da države članice okrepijo svoja prizadevanja za nadaljnje izvajanje vseh ciljev pariške deklaracije iz leta 2015. Zlasti je pomembno še naprej spodbujati skupne vrednote kot podlago za kohezijo in vključevanje, spodbujati vzpostavitev sodelovalnih učnih okolij na vseh ravneh izobraževanja, izboljšati usposabljanje učiteljev o državljanstvu in raznolikosti ter okrepiti medijsko pismenost in kritično mišljenje pri vseh učencih.

| (16) | Zagotavljanje dejanskega enakega dostopa do kakovostnega vključujočega izobraževanja za vse učence, tudi tiste iz migrantskih družin ali socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij, tiste s posebnimi potrebami in z invalidnostmi – v skladu s Konvencijo o pravicah invalidov –, je nujno za vzpostavitev bolj kohezivnih družb. Pri tem bi lahko države članice izkoriščale obstoječe instrumente Unije, kot so evropski strukturni in investicijski skladi, programi Erasmus+, Ustvarjalna Evropa, Evropa za državljane in Obzorje 2020, program za pravice, enakost in državljanstvo ter evropska solidarnostna enota, pa tudi smernice in strokovno znanje Evropske agencije za vključujoče izobraževanje oseb s posebnimi potrebami. |
| --- | --- |

(16)

Zagotavljanje dejanskega enakega dostopa do kakovostnega vključujočega izobraževanja za vse učence, tudi tiste iz migrantskih družin ali socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij, tiste s posebnimi potrebami in z invalidnostmi – v skladu s Konvencijo o pravicah invalidov –, je nujno za vzpostavitev bolj kohezivnih družb. Pri tem bi lahko države članice izkoriščale obstoječe instrumente Unije, kot so evropski strukturni in investicijski skladi, programi Erasmus+, Ustvarjalna Evropa, Evropa za državljane in Obzorje 2020, program za pravice, enakost in državljanstvo ter evropska solidarnostna enota, pa tudi smernice in strokovno znanje Evropske agencije za vključujoče izobraževanje oseb s posebnimi potrebami.

| (17) | Program Erasmus+ kaže, da so mobilnost in čezmejni stiki učinkovit način za izkušanje evropske identitete. Ključno je, da imajo vse kategorije učencev po vsej Evropi enake možnosti za izkoriščanje priložnosti, ki jih ponuja ta program, zlasti s šolskimi izmenjavami med državami članicami. Virtualna mobilnost, zlasti prek mreže eTwinning, je odlično orodje za zagotavljanje neposrednega stika med učenci in se bo v prihodnjih letih uporabljala še bolj množično ter skupaj s fizično mobilnostjo. |
| --- | --- |

(17)

Program Erasmus+ kaže, da so mobilnost in čezmejni stiki učinkovit način za izkušanje evropske identitete. Ključno je, da imajo vse kategorije učencev po vsej Evropi enake možnosti za izkoriščanje priložnosti, ki jih ponuja ta program, zlasti s šolskimi izmenjavami med državami članicami. Virtualna mobilnost, zlasti prek mreže eTwinning, je odlično orodje za zagotavljanje neposrednega stika med učenci in se bo v prihodnjih letih uporabljala še bolj množično ter skupaj s fizično mobilnostjo.

| (18) | Pri uvajanju evropske razsežnosti poučevanja bi bilo treba stremeti k temu, da se učencem pomaga izkusiti evropsko identiteto v vsej njeni raznolikosti ter okrepiti pozitiven in vključujoč občutek pripadnosti Evropi, tako da bi ta dopolnil njihovo lokalno, regionalno in nacionalno identiteto in tradicije. Prav tako je evropska razsežnost poučevanja pomembna, ker spodbuja boljše razumevanje Unije in njenih držav članic. |
| --- | --- |

(18)

Pri uvajanju evropske razsežnosti poučevanja bi bilo treba stremeti k temu, da se učencem pomaga izkusiti evropsko identiteto v vsej njeni raznolikosti ter okrepiti pozitiven in vključujoč občutek pripadnosti Evropi, tako da bi ta dopolnil njihovo lokalno, regionalno in nacionalno identiteto in tradicije. Prav tako je evropska razsežnost poučevanja pomembna, ker spodbuja boljše razumevanje Unije in njenih držav članic.

| (19) | To priporočilo v celoti spoštuje načeli subsidiarnosti in sorazmernosti. Vsebina tega priporočila ne posega v obstoječe nacionalne pobude na teh področjih, zlasti na področju državljanske vzgoje – |
| --- | --- |

(19)

To priporočilo v celoti spoštuje načeli subsidiarnosti in sorazmernosti. Vsebina tega priporočila ne posega v obstoječe nacionalne pobude na teh področjih, zlasti na področju državljanske vzgoje –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

Države članice bi morale:

Spodbujanje skupnih vrednot

| 1. | spodbujati širjenje skupnih vrednot iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji od najzgodnejših let ter na vseh ravneh in v vseh vrstah izobraževanja in usposabljanja v okviru vseživljenjskega učenja, da se okrepita socialna kohezija ter pozitiven in vključujoč občutek skupne pripadnosti tako na lokalni, regionalni in nacionalni ravni kot na ravni Unije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | še naprej izvajati zaveze iz pariške deklaracije, zlasti s:






  (a) | spodbujanjem aktivnega državljanstva in etične vzgoje ter odprtega okolja v razredih za krepitev strpnih in demokratičnih odnosov ter socialnih, državljanskih in medkulturnih kompetenc; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

spodbujanjem aktivnega državljanstva in etične vzgoje ter odprtega okolja v razredih za krepitev strpnih in demokratičnih odnosov ter socialnih, državljanskih in medkulturnih kompetenc;

| (b) | krepitvijo kritičnega mišljenja in medijske pismenosti, zlasti pri uporabi interneta in družbenih medijev, za dvig ozaveščenosti o tveganjih, povezanih z zanesljivostjo virov informacij, ter pomoč pri razvoju sposobnosti preudarnega presojanja; |
| --- | --- |

(b)

krepitvijo kritičnega mišljenja in medijske pismenosti, zlasti pri uporabi interneta in družbenih medijev, za dvig ozaveščenosti o tveganjih, povezanih z zanesljivostjo virov informacij, ter pomoč pri razvoju sposobnosti preudarnega presojanja;

| (c) | uporabo obstoječih ali po potrebi razvojem novih struktur, ki spodbujajo aktivno udeležbo učiteljev, staršev, učencev in širše skupnosti v šolah, ter |
| --- | --- |

(c)

uporabo obstoječih ali po potrebi razvojem novih struktur, ki spodbujajo aktivno udeležbo učiteljev, staršev, učencev in širše skupnosti v šolah, ter

| (d) | podporo priložnostim za demokratično udejstvovanje mladih in njihovo aktivno, kritično ozaveščeno in odgovorno vključenost v skupnost; |
| --- | --- |

(d)

podporo priložnostim za demokratično udejstvovanje mladih in njihovo aktivno, kritično ozaveščeno in odgovorno vključenost v skupnost;

| 3. | učinkovito uporabljati obstoječa orodja za spodbujanje državljanske vzgoje, kot je kompetenčni okvir Sveta Evrope za demokratično kulturo. |
| --- | --- |

3.

Nudenje vključujočega izobraževanja

| 4. | spodbujati vključujoče izobraževanje za vse učence, zlasti z:






  (a) | vključevanjem vseh učencev v kakovostno izobraževanje že od otroštva in skozi celo življenje; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

vključevanjem vseh učencev v kakovostno izobraževanje že od otroštva in skozi celo življenje;

| (b) | zagotavljanjem potrebne podpore vsem učencem glede na njihove posebne potrebe, vključno z učenci iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij, tistimi iz migrantskih družin, tistimi s posebnimi potrebami ter najbolj nadarjenimi učenci; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanjem potrebne podpore vsem učencem glede na njihove posebne potrebe, vključno z učenci iz socialno-ekonomsko prikrajšanih okolij, tistimi iz migrantskih družin, tistimi s posebnimi potrebami ter najbolj nadarjenimi učenci;

| (c) | lajšanjem prehoda med različnimi potmi in ravnmi izobraževanja ter omogočanjem nudenja ustreznega izobraževalnega svetovanja in poklicnega usmerjanja; |
| --- | --- |

(c)

lajšanjem prehoda med različnimi potmi in ravnmi izobraževanja ter omogočanjem nudenja ustreznega izobraževalnega svetovanja in poklicnega usmerjanja;

| 5. | učinkovito in na prostovoljni osnovi izkoriščati Evropsko agencijo za vključujoče izobraževanje oseb s posebnimi potrebami pri izvajanju in spremljanju uspešnih vključujočih pristopov v svojih izobraževalnih sistemih. |
| --- | --- |

5.

Spodbujanje evropske razsežnosti poučevanja

| 6. | spodbujati evropsko razsežnost poučevanja s spodbujanjem:






  (a) | razumevanja evropskega okvira ter skupne dediščine in vrednot, pa tudi zavedanja o enotnosti ter družbeni, kulturni in zgodovinski raznolikosti Unije in njenih držav članic; |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

razumevanja evropskega okvira ter skupne dediščine in vrednot, pa tudi zavedanja o enotnosti ter družbeni, kulturni in zgodovinski raznolikosti Unije in njenih držav članic;

| (b) | razumevanja okoliščin nastanka Unije, njenih vrednot in delovanja; |
| --- | --- |

(b)

razumevanja okoliščin nastanka Unije, njenih vrednot in delovanja;

| (c) | sodelovanja učencev in učiteljev v mreži eTwinning, pri čezmejni mobilnosti in nadnacionalnih projektih, zlasti v šolah; |
| --- | --- |

(c)

sodelovanja učencev in učiteljev v mreži eTwinning, pri čezmejni mobilnosti in nadnacionalnih projektih, zlasti v šolah;

| (d) | projektov na lokalni ravni za večanje ozaveščenosti in izboljševanje razumevanja Evropske unije v učnih okoljih, zlasti z neposredno interakcijo z mladimi, na primer neobveznim letnim praznovanjem „dneva Evropske unije“ v šolah. |
| --- | --- |

(d)

projektov na lokalni ravni za večanje ozaveščenosti in izboljševanje razumevanja Evropske unije v učnih okoljih, zlasti z neposredno interakcijo z mladimi, na primer neobveznim letnim praznovanjem „dneva Evropske unije“ v šolah.

Podpora pedagoškemu osebju in poučevanju

| 7. | omogočiti pedagoškemu osebju, da spodbuja skupne vrednote in nudi vključujoče izobraževanje, z:






  (a) | ukrepi, ki pedagoškemu osebju pomagajo širiti skupne vrednote in spodbujati aktivno državljanstvo, obenem pa prenašati občutek pripadnosti in zadovoljevati raznolike potrebe učencev, ter |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

ukrepi, ki pedagoškemu osebju pomagajo širiti skupne vrednote in spodbujati aktivno državljanstvo, obenem pa prenašati občutek pripadnosti in zadovoljevati raznolike potrebe učencev, ter

| (b) | spodbujanjem začetnega in nadaljnjega izobraževanja, izmenjav in programov medsebojnega učenja ter dejavnosti medsebojnega svetovanja, pa tudi usmerjanja in mentorstva za pedagoško osebje. |
| --- | --- |

(b)

spodbujanjem začetnega in nadaljnjega izobraževanja, izmenjav in programov medsebojnega učenja ter dejavnosti medsebojnega svetovanja, pa tudi usmerjanja in mentorstva za pedagoško osebje.

Izvedbeni ukrepi

| 8. | pregledati in po potrebi izboljšati obstoječe politike in prakse na področju izobraževanja, usposabljanja in neformalnega učenja, da bi se upoštevala ta priporočila; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opredeliti potrebe in okrepiti sodelovanje javnosti ter na podlagi obstoječih podatkov ali po potrebi z zbiranjem novih podatkov izboljšati z dokazi podprto oblikovanje politik o družbeni in državljanski razsežnosti izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | v okvirih strateškega sodelovanja EU nadaljevati medsebojno učenje, medsebojno svetovanje in izmenjavo dobrih praks na področju izobraževanja in usposabljanja, mladine, športa in kulture ter tako promovirati skupne vrednote; |
| --- | --- |

10.

| 11. | učinkovito izkoriščati instrumente financiranja EU, zlasti evropske strukturne in investicijske sklade, programe Erasmus+, Ustvarjalna Evropa, Evropa za državljane in Obzorje 2020 ter program za pravice, enakost in državljanstvo, da bi se izvedla ta priporočila. |
| --- | --- |

11.

IN POZDRAVLJA NAMERO KOMISIJE, DA:

| 12. | podpre države članice pri izvajanju določb tega priporočila z orodji in instrumenti financiranja, ki so na voljo, kot je program Erasmus+, zlasti z učno mobilnostjo na vseh stopnjah izobraževanja in s poudarkom na šolah, nadnacionalnih projektih, mreži eTwinning in dejavnostih programa Jean Monnet; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podpira reforme nacionalnih in regionalnih politik ter izboljšavo praks z okvirom za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju ET 2020 in katerim koli nadaljnjim okvirom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | po potrebi razvija in redno pregleduje praktična referenčna orodja in smernice za oblikovalce politik in strokovne delavce ter podpira raziskave in sodelovanje zainteresiranih strani, da bi se izpolnile potrebe po znanju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ocenjuje in vrednoti ukrepe, sprejete na podlagi tega priporočila, zlasti z okvirom ET 2020, vključno s pregledom izobraževanja in usposabljanja. |
| --- | --- |

15.

V Bruslju, 22. maja 2018

Za Svet

Predsednik

K. VALČEV

---

(1)  COM(2017) 673 final.

1

(2)  EUCO 19/1/17 REV 1

2

(3)  Skupno poročilo Sveta in Komisije za leto 2015 o izvajanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) – Nove prednostne naloge za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (UL C 417, 15.12.2015, str. 25).

3

(4)  SWD(2018)13 final.

4

(5)  Sklep Komisije z dne 27. julija 2017 o ustanovitvi strokovne skupine Komisije na visoki ravni za vprašanja radikalizacije (UL C 252, 3.8.2017, str. 3).

5

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 7.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 195/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 195/6

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.8887 – Platinum Equity/LifeScan)

(Besedilo velja za EGP)

(2018/C 195/02)

Komisija se je 4. junija 2018 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32018M8887. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32018M8887. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 7.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 195/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 195/6

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.8771 – Total/Engie (Part of Liquefied Natural Gas Business))

(Besedilo velja za EGP)

(2018/C 195/03)

Komisija se je 11. aprila 2018 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32018M8771. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32018M8771. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 7.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 195/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 195/7

---

Sklepi Sveta o prizadevanjih za uresničitev vizije evropskega izobraževalnega prostora

(2018/C 195/04)

SVET EVROPSKE UNIJE –

opozarjajoč na politično ozadje tega vprašanja, ki je predstavljeno v prilogi k tem sklepom;

OPOZARJAJOČ na naslednje:

| 1. | socialna razsežnost izobraževanja, kot je opredeljena v prvem načelu evropskega stebra socialnih pravic, pomeni, da ima vsakdo pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja, da ohrani in pridobi spretnosti, ki mu omogočajo polno udeležbo v družbi in uspešno prehajanje na trgu dela; |
| --- | --- |

1.

| 2. | na socialnem vrhu 17. novembra 2017 v Göteborgu je bila Agenda voditeljev posvečena izobraževanju in kulturi. Voditelji so izrazili politično podporo več specifičnim področjem dela, pri čemer so izhajali predvsem iz sporočila Komisije o krepitvi evropske identitete s pomočjo izobraževanja in kulture, v katerem je bilo predlagano sodelovanje – ob doslednem upoštevanju načela subsidiarnosti –, da bi do leta 2025 uresničili skupno vizijo evropskega izobraževalnega prostora, ki bo temeljil na zaupanju, vzajemnem priznavanju, sodelovanju in izmenjavi najboljših praks ter mobilnosti in rasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kot odziv na vrh v Göteborgu je Evropski svet v sklepih z dne 14. decembra 2017 izobraževanje uvrstil med prednostne teme evropske politične agende in tako dal spodbudo za znaten napredek na tem področju – |
| --- | --- |

3.

MENI, da:

| 4. | sta izobraževanje in kultura ključna za zbliževanje Evropejk in Evropejcev, za prihodnost posameznikov in za Unijo kot celoto. Vse Evropejke in Evropejci bi morali imeti korist od raznolike skupne kulturne in izobraževalne dediščine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bi moral evropski izobraževalni prostor temeljiti na kontinuiteti vseživljenjskega učenja, od predšolske vzgoje in varstva, prek šole ter poklicnega in strokovnega izobraževanja in usposabljanja, do visokošolskega izobraževanja in izobraževanja odraslih; |
| --- | --- |

5.

| 6. | bi moral evropski izobraževalni prostor spodbujati in pospeševati mobilnost in sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju ter države članice podpirati pri posodabljanju njihovih sistemov izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | POUDARJA, da je strateški okvir za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) dragocena podlaga za določanje skupnih prednostnih nalog in podpiranje držav članic pri posodabljanju njihovih sistemov izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | POZIVA države članice, naj še naprej razmišljajo o skupni viziji evropskega izobraževalnega prostora, tudi o njegovih možnih ciljih in obsegu, ter o njegovih povezavah s strateškim okvirom za sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju po letu 2020. Nadaljnji ukrepi po ET 2020 bi morali s tesnejšim sodelovanjem med državami članicami in ob podpori Komisije spodbujati vzajemno učenje ter podpreti nadaljnja prizadevanja in ukrepe za uresničitev vizije evropskega izobraževalnega prostora. Da bi dosegli napredek pri uresničevanju vizije skupnega izobraževalnega prostora, bi bilo treba posebno pozornost nameniti temam, navedenim v nadaljevanju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ERASMUS+ |
| --- | --- |

9.

| 9.1 | POUDARJA, da je program Erasmus+ izredno uspešna vodilna pobuda EU, ki spodbuja učno mobilnost po vsej Evropi in širše, poleg tega pa pomembno prispeva k spodbujanju osebnega razvoja, pridobivanju medkulturnih kompetenc in krepitvi evropske identitete, krepi sodelovanje med zavodi za izobraževanje in usposabljanje na vseh ravneh in po vsej EU ter prispeva k večji konkurenčnosti EU in uveljavljanju skupnih evropskih vrednot; |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | POZDRAVLJA rezultate vmesne ocene programa Erasmus+ ter POZIVA k sprejetju ukrepov za okrepitev in razširitev sodelovanja v njem, nadaljnjo osredotočenost na učinek in kakovost projektov, spodbujanje visokokakovostnega izobraževanja in usposabljanja ter zagotovitev bolj vključujočega in pravičnega dostopa do naslednje generacije tega programa, na primer z okrepitvijo politike enakih možnosti in izboljšanjem dostopa do vseh delov programa za slabo zastopane regije in skupine prebivalstva, osebe, ki se prvič prijavijo, in manjše organizacije. Utrditi bi bilo treba sinergije z drugimi finančnimi viri Evropske unije ter preprečiti prekrivanje; |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | SE ZAVZEMA za nadaljnjo poenostavitev pravil in postopkov, da bi dodatno zmanjšali upravno breme na vseh ravneh; |
| --- | --- |

9.3

| 10. | DIGITALNE SPRETNOSTI IN DIGITALNO IZOBRAŽEVANJE |
| --- | --- |

10.

| 10.1 | POUDARJA, kako pomembno je izboljšati učenje in poučevanje v digitalni dobi in spodbujati razvoj digitalne kompetence, ene izmed ključnih kompetenc za vseživljenjsko učenje, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti pozivu iz Sofije k ukrepanju na področju digitalnih spretnosti in digitalnega izobraževanja ter sporočilu Komisije o akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje; |
| --- | --- |

10.1

| 10.2 | POUDARJA, da bi morala naslednja generacija programa Erasmus+ in drugi ustrezni programi financiranja, ki jih je vzpostavila Unija, podpreti prilagajanje sistemov in infrastrukture izobraževanja in usposabljanja digitalni dobi; |
| --- | --- |

10.2

| 10.3 | POZIVA DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI: |
| --- | --- |

10.3

| 10.3.1 | podpirajo posodobitev sistemov izobraževanja in usposabljanja z inovacijami, med drugim s pedagoško in inovativno uporabo digitalnih tehnologij in pristopov, ki podpirajo kakovost in vključujočo naravo izobraževanja in usposabljanja, ter z ustrezno uporabo zadevnih programov in orodij EU za financiranje, vključno s prostovoljnim orodjem za samoocenjevanje SELFIE, ter spodbujajo pobude in sodelovanje vseh ustreznih deležnikov pri nadaljnjem razvoju izobraževanja in usposabljanja, tako da bodo digitalne spretnosti vključene v vse vidike poučevanja in učenja; |
| --- | --- |

10.3.1

| 10.3.2 | sprejmejo konkretne ukrepe, da bi Evropejke in Evropejce spodbudile k razvoju digitalnih kompetenc in medijske pismenosti, zato da bi bili manj dovzetni za dezinformacije, propagando in filtrirne mehurčke, ter da bi lahko vse državljanke in državljani, tudi tisti iz prikrajšanih okolij, pridobili spretnosti, ki jih potrebujejo za uporabo digitalnih tehnologij in interneta v lastno dobro in zaradi državljanske udeležbe; |
| --- | --- |

10.3.2

| 10.3.3 | podpirajo izobraževanje, ki spodbuja ustvarjalnost in podjetništvo, ter po potrebi in v skladu z veljavnimi pravnimi določbami spodbujajo sodelovanje med izobraževalnim sektorjem, gospodarstvom in civilno družbo z namenom strokovnega izpopolnjevanja in preusposabljanja učencev in pedagogov, med drugim naj npr. razvijajo programe usposabljanja za digitalne spretnosti; priznajo delo Mreže za intelektualno lastnino v izobraževanju, ki jo upravlja Urad Evropske unije za intelektualno lastnino; |
| --- | --- |

10.3.3

| 11. | VISOKO ŠOLSTVO |
| --- | --- |

11.

| 11.1 | OPOZARJA na posebne izzive evropskega visokošolskega sektorja, navedene v sklepih Sveta iz novembra 2017 o prenovljeni agendi EU za visoko šolstvo; |
| --- | --- |

11.1

| 11.2 | SE ZAVEDA dokazane dodane vrednosti, ki jo imajo za spodbujanje sodelovanja na področju visokega šolstva in pobud, kot so Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo ter ukrepi Marie Skłodowske-Curie, učna mobilnost in strateška partnerstva po Uniji v okviru programa Erasmus+; |
| --- | --- |

11.2

| 11.3 | SE ZAVEDA pomena okrepitve strateškega sodelovanja med evropskimi visokošolskimi zavodi z uporabo fleksibilnega, nebirokratskega, vključujočega, odprtega in preglednega pristopa „od spodaj navzgor“; |
| --- | --- |

11.3

| 11.4 | PODPIRA ustanavljanje „evropskih univerz“, tj. trajnostnih mrež, sestavljenih iz univerz, povezanih „od spodaj navzgor“, ki bodo geografsko in socialno vključujoče ter bodo nemoteno delovale prek meja in ki bi lahko imele vodilno vlogo pri vzpostavljanju celotnega evropskega izobraževalnega prostora, s čimer bi prispevale k opolnomočenju novih generacij evropskih državljank in državljanov in okrepitvi mednarodne konkurenčnosti visokega šolstva v Evropi; MENI, da lahko „evropske univerze“ s krepitvijo povezave med poučevanjem, raziskavami in inovacijami ter prenosom znanja, z dokazovanjem prednosti večjezičnega učenja in priznavanja kvalifikacij ter z razvijanjem skupnih izobraževalnih in raziskovalnih programov in projektov bistveno povečajo mobilnost in spodbudijo visoko kakovost in odličnost v izobraževanju in raziskovanju; |
| --- | --- |

11.4

| 11.5 | POZIVA KOMISIJO, NAJ OB USTREZNEM UPOŠTEVANJU NAČELA SUBSIDIARNOSTI IN V TESNEM SODELOVANJU Z DRŽAVAMI ČLANICAMI opredeli in določi ključne cilje in koncept „evropskih univerz“ ter podpira njihov razvoj; JE SEZNANJEN, da je Komisija v ta namen ustanovila ad hoc strokovno skupino, ki jo sestavljajo strokovnjaki iz držav članic; JE SEZNANJEN, da bodo izbirna merila za pilotno fazo „evropskih univerz“ določena po postopkih iz uredbe Erasmus+ (1); |
| --- | --- |

11.5

| 11.6 | POZIVA Komisijo, naj mu redno poroča o napredku pri oblikovanju izbirnih meril za pilotni projekt „evropskih univerz“; POZIVA Komisijo, naj skupaj z državami članicami in na podlagi rezultatov pilotnega projekta razmisli o prihodnji obliki „evropskih univerz“; |
| --- | --- |

11.6

| 11.7 | POUDARJA, da je sodelovanje med univerzami in gospodarstvom ključno za spodbujanje konkurenčnosti ter gospodarske in socialne rasti EU; PRIZNAVA prispevek evropskega foruma za dialog med univerzami in gospodarstvom; IZPOSTAVLJA potrebo po nadaljnji podpori partnerstvom med univerzami in gospodarstvom, da bi okrepili njihov potencial za inovacije, raziskave in razvoj inovativnih pedagoških pristopov; |
| --- | --- |

11.7

| 11.8 | POZIVA države članice, naj ob podpori Komisije spodbujajo ukrepe za večje podjetniške in inovativne zmogljivosti visokošolskih zavodov, med drugim z uporabo orodja za samoocenjevanje HEInnovate; |
| --- | --- |

11.8

| 11.9 | POZIVA Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami in na podlagi rezultatov pilotnega projekta preuči možnost uvedbe prostovoljne evropske študentske izkaznice, ki naj bi prispevala k večji učni mobilnosti, saj bi študentom zagotovila boljše storitve, visokošolske zavode pa razbremenila birokracije; |
| --- | --- |

11.9

| 12. | VISOKOKAKOVOSTNO IN VKLJUČUJOČE IZOBRAŽEVANJE |
| --- | --- |

12.

| 12.1. | ŽELI SPOMNITI, da imajo v skladu z evropskim stebrom socialnih pravic vsi otroci pravico do cenovno dostopne in kakovostne predšolske vzgoje in varstva; POUDARJA, da bi si bilo treba bolj prizadevati za uresničitev prednostnih nalog iz sklepov o predšolski vzgoji in varstvu, ki jih je Svet sprejel leta 2011, ter za zagotovitev, da bi imeli vsi otroci, tudi tisti iz socialno-ekonomsko prikrajšanih regij, ne glede na socialno-ekonomski položaj, dostop do sistemov predšolske vzgoje in varstva; |
| --- | --- |

12.1.

| 12.2 | POUDARJA, da je treba z visokokakovostnim in vključujočim izobraževanjem podpirati razvoj vseh učencev, med drugim s poudarkom na prednostnih nalogah iz sklepov o razvoju šol in odličnem poučevanju, ki jih je Svet sprejel novembra 2017; |
| --- | --- |

12.2

| 12.3 | IZPOSTAVLJA, da je treba promovirati privlačnost in pomen učiteljskega poklica in drugih pedagoških poklicev ter podpirati stalno strokovno izpopolnjevanje učiteljev in drugih pedagoških delavcev. Čeprav še ni znano, kakšna delovna mesta bo prinesla prihodnost, je ta poklic eden izmed tistih, ki bodo tudi v obdobju medsektorskih tehnoloških inovacij in umetne inteligence osrednjega pomena za družbo. Zato bi bilo treba spodbujati mobilnost učiteljev in pedagoškega osebja, pa tudi boljšo komunikacijo med organi, ki so odgovorni za njihovo usposabljanje; |
| --- | --- |

12.3

| 12.4 | POUDARJA, da si je treba s skupnimi močmi prizadevati za zmanjšanje šolskega osipa v Evropi in vsem ranljivim skupinam, tudi otrokom delavcev, ki se za krajši ali daljši čas preselijo v drugo državo članico, zagotoviti boljše možnosti za enak dostop do izobraževanja in temeljnih spretnosti; |
| --- | --- |

12.4

| 12.5 | OPOZARJA na težave, s katerimi se otroci in učenci po bivanju v tujini lahko soočajo po vrnitvi v izobraževalni sistem svoje države, kadar med nacionalnimi izobraževalnimi sistemi ni zadostne komunikacije; |
| --- | --- |

12.5

| 12.6 | POZIVA države članice, naj ob podpori Komisije po potrebi preučijo, kako bi lahko ob spoštovanju zakonodaje EU o varstvu osebnih podatkov izboljšale izmenjavo informacij o izobrazbeni ravni učencev v primerih mobilnosti; |
| --- | --- |

12.6

| 13. | UČENJE JEZIKOV |
| --- | --- |

13.

| 13.1 | SE ZAVEDA, da je večjezičnost pomemben element evropskega izobraževalnega prostora; POUDARJA, da imajo jeziki ključno vlogo pri spodbujanju razumevanja in raznolikosti ter pri uveljavljanju evropskih vrednot, poleg tega so bistvenega pomena za osebni razvoj, mobilnost in udeležbo v družbi in za zaposljivost; |
| --- | --- |

13.1

| 13.2 | ŽELI SPOMNITI na cilj v zvezi z učenjem jezikov, ki ga je Evropski svet postavil v sklepih decembra 2017; |
| --- | --- |

13.2

| 13.3 | ŽELI SPOMNITI, da je Svet maja 2014 v sklepih o večjezičnosti in razvoju jezikovnih kompetenc države članice pozval, naj sprejmejo in izboljšajo ukrepe za spodbujanje večjezičnosti ter za večjo kakovost in učinkovitost učenja in poučevanja jezikov; |
| --- | --- |

13.3

| 14. | PRIZNAVANJE KVALIFIKACIJ (2) |
| --- | --- |

14.

| 14.1 | MENI, da je priznavanje visokošolskih in srednješolskih kvalifikacij, vključno s kvalifikacijami poklicnega in strokovnega izobraževanja, pa tudi priznavanje rezultatov, pridobljenih med učnimi obdobji v tujini, pomemben element evropskega izobraževalnega prostora, saj prispeva k nemoteni mobilnosti učencev na celotnem območju Unije; |
| --- | --- |

14.1

| 14.2 | POUDARJA, kako pomembno je sodelovanje med sistemi izobraževanja in usposabljanja, ponudniki izobraževanja in usposabljanja in drugimi deležniki za razvoj in izvajanje politik, pa tudi za spodbujanje zaupanja z zagotavljanjem kakovosti in boljšimi postopki vrednotenja; |
| --- | --- |

14.2

| 14.3 | ŽELI SPOMNITI, da druga alineja člena 165(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije poziva Unijo k spodbujanju akademskega priznavanja diplom in študijskih obdobij – na podlagi Lizbonske konvencije o priznavanju visokošolskih kvalifikacij v evropski regiji in z njo povezanih besedil –, da bi spodbudila mobilnost študentov in profesorjev; V CELOTI SPOŠTUJE naloge in pristojnosti držav članic na tem področju in POUDARJA, da bi morale predlagane rešitve na ravni Unije temeljiti na preglednosti in zaupanju ter upoštevati posebnosti izobraževalnih sistemov v državah članicah; |
| --- | --- |

14.3

poleg tega POUDARJA:

| 15. | da morajo pobude, vključene v koncept evropskega izobraževalnega prostora, ter prihodnji ukrepi, ki bodo predlagani in izvedeni v okviru tega prostora, zagotavljati komplementarnost in koherenco z nacionalnimi sistemi izobraževanja in usposabljanja in bi morali vključevati vse ravni in vrste izobraževanja in usposabljanja, tudi izobraževanje odraslih ter poklicno in strokovno izobraževanje. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Uredba (EU) št. 1288/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa „Erasmus+“, program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport, ter o razveljavitvi sklepov št. 1719/2006/ES, 1720/2006/ES in 1298/2008/ES (UL L 347, 20.12.2013, str. 50).

(2)  Kvalifikacije, kot so opredeljene v členu I Lizbonske konvencije o priznavanju visokošolskih kvalifikacij v evropski regiji (tj. visokošolska kvalifikacija in kvalifikacija, ki omogoča dostop do visokega šolstva).

---

PRILOGA

POLITIČNO OZADJE

1.

Sklepi Sveta – Pripraviti mlade na 21. stoletje: agenda za evropsko sodelovanje v šolstvu (21. november 2008).

2.

Sklepi Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju („ET 2020“) (12. maj 2009).

3.

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o izoblikovanju vloge izobraževanja v brezhibno delujočem trikotniku znanja (26. november 2009).

4.

Sklepi Sveta o predšolski vzgoji in varstvu: zagotovimo vsem našim otrokom najboljši izhodiščni položaj za življenje v jutrišnjem svetu (19. in 20. maj 2011).

5.

Sklepi Sveta o posodobitvi visokega šolstva (28. in 29. november 2011).

6.

Sklepi Sveta o socialni razsežnosti visokega šolstva (16. in 17. maj 2013).

7.

Sklepi Sveta o svetovni razsežnosti evropskega visokega šolstva (25. in 26. november 2013).

8.

Sklepi Sveta o učinkovitem vodenju izobraževalnih ustanov (25. in 26. november 2013).

9.

Sklepi Sveta o večjezičnosti in razvoju jezikovnih kompetenc (20. maj 2014).

10.

Deklaracija o spodbujanju državljanstva in skupnih vrednot svobode, strpnosti in nediskriminacije z izobraževanjem (Pariz, 17. marec 2015).

11.

Sklepi Sveta o vlogi predšolske vzgoje in osnovnošolskega izobraževanja pri spodbujanju ustvarjalnosti, inovativnosti in digitalne kompetence (18. in 19. maj 2015).

12.

Skupno poročilo Sveta in Komisije za leto 2015 o izvajanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) – Nove prednostne naloge za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (23. in 24. november 2015).

13.

Sklepi Sveta o zmanjšanju osipa in spodbujanju šolskega uspeha (23. in 24. november 2015).

14.

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o spodbujanju socialno-ekonomskega razvoja in vključenosti v EU z izobraževanjem: prispevek izobraževanja in usposabljanja k evropskemu semestru 2016 (24. februar 2016).

15.

Sklepi Sveta o razvoju medijske pismenosti in kritičnega razmišljanja z izobraževanjem in usposabljanjem (30. maj 2016).

16.

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Novi program znanj in spretnosti za Evropo – Z roko v roki za večji človeški kapital, zaposljivost in konkurenčnost (10. junij 2016).

17.

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Izboljšanje in posodabljanje izobraževanja (7. december 2016).

18.

Priporočilo Sveta o poteh izpopolnjevanja: nove priložnosti za odrasle (19. december 2016).

19.

Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o vmesni oceni programa Erasmus+ (2014–2020) (31. januar 2018).

20.

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o vključujoči različnosti, ki omogoča dostop do kakovostnega izobraževanja za vse (17. februar 2017).

21.

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Krepitev evropske identitete s pomočjo izobraževanja in kulture“ – Prispevek Evropske komisije k srečanju voditeljev v Göteborgu (17. november 2017).

22.

Priporočilo Sveta o sledenju diplomantov (20. november 2017).

23.

Sklepi Sveta o prenovljeni agendi EU za visoko šolstvo (20. november 2017).

24.

Sklepi Sveta o razvoju šol in odličnem poučevanju (20. november 2017).

25.

Sklepi Evropskega sveta (14. december 2017).

26.

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje (17. januar 2018).

27.

Priporočilo Sveta o evropskem okviru za kakovostna in učinkovita vajeništva (15. marec 2018).

28.

Priporočilo Sveta o spodbujanju skupnih vrednot, vključujočega izobraževanja in evropske razsežnosti poučevanja (22. maj 2018).

29.

Priporočilo Sveta o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (22. maj 2018).

---

| 7.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 195/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 195/13

---

Sklepi Sveta o vlogi mladih pri oblikovanju varne, notranje povezane in ubrane družbe v Evropi

(2018/C 195/05)

SVET EVROPSKE UNIJE –

SKLICUJOČ SE NA:

| 1. | politično ozadje tega vprašanja, ki je navedeno v prilogi k tem sklepom; |
| --- | --- |

1.

SEZNANJEN Z NASLEDNJIM:

| 2. | prednostnimi nalogami v zvezi z mladimi, mirom in varnostjo iz resolucije Varnostnega sveta ZN 2250 (2015), v kateri je priznano, da mladi pomembno in pozitivno prispevajo k prizadevanjem za ohranjanje in spodbujanje miru in varnosti, ter potrjeno, da imajo lahko mladi pomembno vlogo pri preprečevanju in reševanju konfliktov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | Agendo za trajnostni razvoj 2030 („Agenda 2030“), ki so jo Združeni narodi sprejeli septembra 2015, in cilji trajnostnega razvoja, ki v svojem jedru predstavljajo preobrazbeni politični okvir za izkoreninjenje revščine in dosego trajnostnega razvoja. V njih so uravnoteženo zastopane ekonomska, socialna in okoljska razsežnost, med drugim tudi ključni vprašanji „upravljanje“ ter „miroljubne, ubrane in vključujoče družbe“, ter upoštevane ključne povezave med splošnimi in konkretnimi cilji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | Globalno strategijo za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, ki predvideva krepitev družbene odpornosti tudi s poglabljanjem dela na področju kulture, izobraževanja in mladih, s čimer se spodbujajo pluralizem, soobstoj in spoštovanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | Evropskim soglasjem o razvoju, v katerem je navedeno, da so mladi nosilci razvoja in sprememb ter tako ključno prispevajo k uresničevanju Agende 2030, tudi s svojo inovativnostjo, in potrjeno, da si bodo EU in njene države članice med drugim prizadevale krepiti pravice mladih ter njihovo vlogo pri vodenju javnih zadev, tudi s spodbujanjem njihove participacije v lokalnem gospodarstvu, družbah in procesih odločanja, zlasti prek mladinskih organizacij; |
| --- | --- |

5.

| 6. | Belo knjigo o prihodnosti Evrope (1), v kateri je izpostavljen pomen „evropskih vrednot“; |
| --- | --- |

6.

| 7. | Evropskim regionalnim posvetom o mladih, miru in varnosti, ki ga je med 25. in 27. septembrom 2017 v Bruslju, Belgiji, organizirala Evropska služba za zunanje delovanje v sodelovanju s Skladom Združenih narodov za prebivalstvo, Uradom Združenih narodov za podporo izgradnji miru in ključnimi deležniki civilne družbe; |
| --- | --- |

7.

UGOTAVLJAJOČ NASLEDNJE:

| 8. | Število mladih na svetu narašča – danes je na svetu 1,8 milijarde otrok in mladih (starih od 15 do 24 let), do leta [2025] jih bo še 72 milijonov več. |
| --- | --- |

8.

| 9. | V Evropski uniji danes živi 88,9 milijona mladih (2016). |
| --- | --- |

9.

| 10. | „Participacija“ ter „mladi in svet“ sta bila, poleg drugih tem, kot prednostni področji ukrepanja vključeni v prenovljeni okvir za evropsko sodelovanje na področju mladine (2010–2018). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Prednostne naloge v zvezi z mladimi, mirom in varnostjo (2) iz resolucije Varnostnega sveta ZN 2250 (2015) so pomembne na svetovni, pa tudi evropski ravni. Evropa je eden najvarnejših delov sveta. Toda strukturna vprašanja, kot so podnebne spremembe, naravne nesreče, trgovina z ljudmi, omejene možnosti za zaposlovanje in marginalizacija, ki zadevajo mlade v Evropski uniji – skupaj z vse večjo grožnjo nasilne radikalizacije – majejo predstavo, da je Evropa varna in mirna celina. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Priznati je treba, da so mladi ključni za utrjevanje demokracije in razvijanje miroljubnega diskurza, krepitev socialne kohezije in uveljavljanje evropskih vrednot. Pomembno je, da se mladi in deležniki z mladinskega področja vključijo in priznajo kot ključni zavezniki pri krepitvi odpornosti, ki je potrebna za reševanje takšnih vprašanj, ohranjanje miru in preprečevanje nasilja ter snovanje vključujoče in miroljubne družbe. Mladinsko delo ima lahko v povezavi s tem pomembno vlogo, saj izpostavlja, kako lahko mladi pozitivno prispevajo k oblikovanju varne, notranje povezane in miroljubne družbe; |
| --- | --- |

12.

POUDARJAJOČ NASLEDNJE:

| 13. | Danes več kot 600 milijonov mladih po vsem svetu živi v nestabilnih in konfliktnih razmerah (3). So med največjimi žrtvami različnih, med seboj pogosto povezanih vrst nasilja: od lažjih nasilnih dejanj do organiziranega kriminala in terorističnih napadov kot posledice nasilnega ekstremizma, ki pestijo njihove skupnosti – kar ima za njih ogromne in dolgoročne človeške, socialne in družbene posledice. Zato je nadvse pomembno, da oblikujemo in izvajamo politike in programe, ki jim bodo omogočili, da okrepijo odpornost, in olajšali vključevanje v družbo. |
| --- | --- |

13.

| 14. | V zadnjem času je imelo več evropskih držav visoko brezposelnost med mladimi in težave, povezane s socialno izključenostjo. Zato se skupine mladih vse bolj zatekajo k ventilom, kot so negativni izrazi populizma, propagande, sovražnega govora in ksenofobije, ki lahko vodijo v nasilni ekstremizem in ogrožajo našo evropsko večkulturno identiteto. Zato je treba mladim nujno pomagati pri izkoriščanju novih priložnosti, kot so nove tehnologije in digitalizacija, ter pri spoprijemanju z novimi izzivi, kot so lažne novice in globalizacija. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Zavest, da mladi, mir in varnost niso le svetovna prednostna naloga, temveč tudi evropska, je ključna. Ker mladi na ohranjanje miru na splošno gledajo celostno, imajo ključno vlogo pri odpravljanju različnih vrst nasilja, diskriminacije in krivic, ki so jim izpostavljeni, vključno z nasiljem v družini, nasiljem na osnovi spola, propagando, vsemi oblikami ustrahovanja, zgodnjimi in prisilnimi porokami, etnično diskriminacijo in nespoštovanjem, in to na različne načine, na primer z medkulturnim dialogom, mobilnostjo, mladinskim delom, prostovoljstvom ter neformalnim in priložnostnim učenjem. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Mladi so dragoceni inovatorji in nosilci sprememb, njihov prispevek bi bilo zato treba dejavno podpirati, si zanj prizadevati in ga obravnavati kot ključnega za oblikovanje miroljubne družbe in podpiranje demokratičnega upravljanja. Participacija mladih spodbuja tudi državljansko udejstvovanje in aktivno državljanstvo. Poleg tega ima izobraževanje za demokratično državljanstvo, vključno z digitalnim državljanstvom, skupaj z izobraževanjem o človekovih pravicah, vključno z izobraževanjem za mir in kritično razmišljanje, ključno vlogo v njihovem razvoju. V zvezi s tem bi bilo lahko sodelovanje med Evropsko unijo in Svetom Evrope zelo koristno; |
| --- | --- |

16.

OPOZARJAJOČ NA NASLEDNJE:

| 17. | Mobilnost mladih je nepogrešljiva za izmenjavo idej, širjenje inovacij, zmanjševanje brezposelnosti in reševanje socialnih vprašanj, vzpostavljanje trdnih odnosov med ljudmi, kot pomoč pri osebnem razvoju, spodbuda za pridobivanje mehkih in prečnih spretnosti, pa tudi za utrjevanje medkulturnih kompetenc ter premagovanje predsodkov in diskriminacije. Zato bi jo morali spodbujati, da bomo postali vključujoča, notranje povezana in varna družba za vse. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Mladinsko delo ter neformalno in priložnostno učenje imajo pomembno vlogo pri reševanju problema marginalizacije in radikalizacije med mladimi. Mladinsko delo pomaga preprečevati marginalizacijo in radikalizacijo med mladimi in mladim omogoča, da v praksi bolje razumejo človekove pravice in demokratične vrednote. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Zelo pomembno je nadalje razvijati in spodbujati mednarodno sodelovanje med vsemi deležniki, vključno z mladimi, mladinskimi delavci, mladinskimi voditelji in mladinskimi organizacijami iz Evropske unije in drugod, saj to prispeva h krepitvi zaupanja in oblikovanju prihodnjih odnosov v Evropi in drugod – |
| --- | --- |

19.

IZPOSTAVLJA NASLEDNJA PODROČJA, NA KATERIH BI BILO TREBA UKREPATI:

A.   Medsektorsko sodelovanje na podlagi inovativnih metod komuniciranja, izmenjave dobre prakse in učinkovitega dialoga

| 20. | Prednostne naloge v zvezi z mladimi, mirom in varnostjo zadevajo notranje in zunanje politike EU za spodbujanje trajnostnega razvoja, miru in varnosti ter človekovih pravic. Za optimizacijo sinergij in zagotovitev skladnega odziva politike na izzive, ki zadevajo tako notranje kot tudi zunanje politike Unije, je potrebno skupno prizadevanje številnih različnih deležnikov; |
| --- | --- |

20.

V ZVEZI S TEM SVET POZIVA DRŽAVE ČLANICE, EVROPSKO KOMISIJO IN EVROPSKO SLUŽBO ZA ZUNANJE DELOVANJE, NAJ V OVKIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

| 21. | spodbujajo medsektorsko sodelovanje na podlagi inovativnih metod komuniciranja, izmenjave dobre prakse in učinkovitega dialoga med mladinskim sektorjem in različnimi področji politik ter pristojnimi organi, tako da bi mlade, mladinske organizacije in organizacije, ki delajo za mlade, obravnavali kot koristne partnerje in jih vključili v proces razvijanja odpornosti držav in družb ter oblikovanja notranje povezane družbe; |
| --- | --- |

21.

| 22. | izkoristijo strokovno znanje, spodbujajo inovacije in poglobijo večstranska partnerstva med institucijami EU, državami članicami, civilno družbo, mladimi ter deležniki z mladinskega področja in drugih področij s krepitvijo vloge mladih pri ohranjanju miru;
  s krepitvijo sklopa „globalno sodelovanje“ v okviru programa Erasmus+ in drugimi mehanizmi za izmenjavo dobrih praks med ključnimi deležniki spodbujajo dialog, sodelovanje in izmenjavo dobrih praks, ki zadevajo prednostne naloge v zvezi z mladimi, mirom in varnostjo. To bi moralo tudi mobilizirati mlade in povezati organe odločanja, mladinske organizacije in organizacije za mlade, ki si prizadevajo za ohranjanje miru ter oblikovanje notranje povezane in ubrane družbe. |
| --- | --- |

22.

s krepitvijo sklopa „globalno sodelovanje“ v okviru programa Erasmus+ in drugimi mehanizmi za izmenjavo dobrih praks med ključnimi deležniki spodbujajo dialog, sodelovanje in izmenjavo dobrih praks, ki zadevajo prednostne naloge v zvezi z mladimi, mirom in varnostjo. To bi moralo tudi mobilizirati mlade in povezati organe odločanja, mladinske organizacije in organizacije za mlade, ki si prizadevajo za ohranjanje miru ter oblikovanje notranje povezane in ubrane družbe.

B.   Zavzemanje za notranje povezano in ubrano družbo s pristopom na podlagi dokazov

| 23. | V času, ko si Evropa prizadeva odpraviti sovražni govor in zmanjšati vse oblike nasilja je pomembno razviti miroljuben diskurz, s katerim se bodo uveljavljale skupne vrednote (4) EU: spoštovanje človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

23.

V ZVEZI S TEM SVET POZIVA DRŽAVE ČLANICE, EVROPSKO KOMISIJO IN EVROPSKO SLUŽBO ZA ZUNANJE DELOVANJE, NAJ V OVKIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

| 24. | spodbujajo, pregledujejo in izpostavljajo dobre prakse, ki zadevajo vlogo mladih pri ohranjanju miru in preprečevanju nasilja, kot vir za ustvarjanje znanja in koristno orodje, s katerim je mogoče spremeniti negativni diskurz o mladih. V Evropi bi bilo treba beležiti in sistematično zbirati kvalitativne rezultate in dokazane primere prispevkov mladih k ohranjanju miru in solidarnosti, tudi v sodelovanju z državami članicami na mladinski spletni platformi Youth Wiki. |
| --- | --- |

24.

C.   Zagotavljanje aktivne in smiselne participacije mladih pri oblikovanju miroljubnih in vključujočih družb

| 25. | Aktivna in enakopravna participacija (podprta s krepitvijo zmogljivosti) mladih, zlasti tistih z manj priložnostmi, na vseh ravneh javnega in političnega življenja je nujna za oblikovanje miroljubnih, notranje povezanih in enakopravnih družb. Pomembno je tudi izkoreniniti revščino in socialno izključenost, ki vodita v marginalizacijo mladih. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Vse bolj se priznava, da so mladi gibalo sprememb pri preprečevanju konfliktov, spodbujanju vključevanja in socialne pravičnosti ter ohranjanju miru. Za spodbujanje miru in stabilnosti je potrebno svetovno partnerstvo med vsemi deležniki – mladi in organizacije za mlade imajo pri tem ključno vlogo. Mladinsko delo je pomembno tudi pri gradnji miru in spodbujanju solidarnosti; |
| --- | --- |

26.

V ZVEZI S TEM SVET POZIVA DRŽAVE ČLANICE, EVROPSKO KOMISIJO IN EVROPSKO SLUŽBO ZA ZUNANJE DELOVANJE, NAJ V OVKIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

| 27. | mladim dajo več priložnosti za smiselno participacijo pri ohranjanju in spodbujanju miru in varnosti na vseh ravneh, kjer koli in kadar koli je to mogoče, s participativnimi mehanizmi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mladim, mladinskim organizacijam in drugim deležnikom omogočijo lažji dostop do podatkov in izsledkov iz najnovejših študij in raziskav o participaciji mladih v demokratičnem življenju v Evropi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | spodbujajo aktivno participacijo mladih v družbi, tudi mladih z manj priložnostmi, ter čezmejno mobilnost in stike med ljudmi, da bi pospešili izmenjavo idej in širjenje inovacij v okviru trenutnih in prihodnjih programov; |
| --- | --- |

29.

V ZVEZI S TEM SVET POZIVA EVROPSKO SLUŽBO ZA ZUNANJE DELOVANJE, NAJ:

| 30. | nadaljuje prizadevanja EU v okviru prednostnih nalog v zvezi z mladimi, mirom in varnostjo ter ključnih medregionalnih pobud (5) v partnerstvu z Združenimi narodi in drugimi mednarodnimi organizacijami, vključno s postopnim oblikovanjem strateškega partnerstva med EU in ZN o vlogi mladih pri izgradnji miru. |
| --- | --- |

30.

D.   Ohranjanje in spodbujanje medkulturnega dialoga med mladimi v Evropi in drugod

| 31. | Medkulturni dialog ima več funkcij in zanj lahko trdimo, da prispeva k miru in varnosti v EU ter sosednjih državah. Participacija v medkulturnem dialogu mladim ponuja ogromno priložnosti, da prevzamejo vodilno vlogo, prispevajo k spravi in odpravljanju predsodkov, nesporazumov in diskriminacije med različnimi skupinami ter pomagajo preprečevati sovražni govor in nasilni ekstremizem s pristopom, ki temelji na človekovih pravicah; |
| --- | --- |

31.

V ZVEZI S TEM SVET POZIVA DRŽAVE ČLANICE, EVROPSKO KOMISIJO IN EVROPSKO SLUŽBO ZA ZUNANJE DELOVANJE, NAJ V OVKIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

| 32. | podpirajo mednarodno sodelovanje mladih, dialog in medsebojno razumevanje med mladimi, mladinskimi delavci, mladinskimi voditelji in mladinskimi organizacijami ter organizacijami za mlade (6) iz EU in od drugod kot pomembno orodje za podpiranje evropskega državljanstva in procesov demokratizacije. |
| --- | --- |

32.

E.   Krepitev odpornosti in spodbujanje kritičnega razmišljanja z neformalnim, priložnostnim in vrstniškim učenjem

| 33. | Pri mladih bi bilo treba krepiti zavest o pomenu skupnih vrednot EU (7), kot so spoštovanje demokracije, enakosti, človekovih pravic, solidarnosti, državljanstva in raznolikosti, in njihovo razumevanje, tako kot tudi njihovo medijsko in informacijsko pismenost. Na ta način se spodbuja kritično razmišljanje ter širita zavest in znanje o tem, da so informacije lahko pristranske in da jih lahko nasilne ekstremistične skupine izkoristijo za širjenje propagande. |
| --- | --- |

33.

| 34. | „Izobraževanje za demokratično državljanstvo in izobraževanje za človekove pravice“, kot sta bila dogovorjena in sprejeta v Svetu Evrope, sta med seboj tesno povezana in se dopolnjujeta (8). Ta neformalna učna metoda je orodje, ki se osredotoča predvsem na uveljavljanje demokratičnih pravic in odgovornosti ter spodbujanje aktivne participacije v povezavi z državljansko, politično, socialno, gospodarsko, pravno in kulturno razsežnostjo družbe; |
| --- | --- |

34.

V ZVEZI S TEM SVET POZIVA DRŽAVE ČLANICE, EVROPSKO KOMISIJO IN EVROPSKO SLUŽBO ZA ZUNANJE DELOVANJE, NAJ V OVKIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

| 35. | preučijo, kako bi lahko, kadar koli in kjer koli je to ustrezno, spodbujale in utrjevale koncept „izobraževanja za demokratično državljanstvo in izobraževanja za človekove pravice“, ki bi se lahko izvajal v formalnih in neformalnih učnih okoljih ter s pomočjo vrstniškega učenja, pri tem pa upoštevajo načelo subsidiarnosti in svobodo izobraževanja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | še okrepijo sodelovanje s Svetom Evrope v okviru partnerskega sporazuma. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  Dokument 6952/17.

(2)  Program Združenih narodov za razvoj, UNDP Youth Strategy 2014–2017: Empowered Youth, Sustainable Future (New York, 2014)

(3)  Listina Sveta Evrope o izobraževanju za demokratično državljanstvo in izobraževanju za človekove pravice.

(4)  Glej člen 2 Pogodbe o Evropski uniji.

(5)  Agenda za mlade v okviru petega vrha Afriške unije in EU ter pobuda „Young Mediterranean Voices“.

(6)  Z mladinskimi organizacijami so mišljene organizacije civilne družbe, v katerih so člani usklajevalnih organov večinoma mladi. Z organizacijami za mlade pa so mišljene organizacije civilne družbe, ki zagotavljajo storitve za mlade, vendar člani njihovih usklajevalnih organov niso le mladi.

(7)  Glej člen 2 Pogodbe o Evropski uniji.

(8)  Listina Sveta Evrope o izobraževanju za demokratično državljanstvo in izobraževanju za človekove pravice (sprejeta v okviru Priporočila Odbora ministrov CM/Rec(2010)7)

---

PRILOGA

Svet se ob sprejemanju teh sklepov SKLICUJE predvsem na naslednje:

| 1. | Globalno strategijo za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, s posebnim poudarkom na odpornosti. |
| --- | --- |

1.

Globalno strategijo za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, s posebnim poudarkom na odpornosti.

| 2. | Evropsko soglasje o razvoju/Sklepe sveta o trajnostnem razvoju (2016). |
| --- | --- |

2.

Evropsko soglasje o razvoju/Sklepe sveta o trajnostnem razvoju (2016).

| 3. | Celovit pristop EU na področju žensk, miru in varnosti. |
| --- | --- |

3.

Celovit pristop EU na področju žensk, miru in varnosti.

| 4. | Revidirane smernice za strategijo EU za boj proti radikalizaciji in novačenju teroristov (9640/16 in 14276/16). |
| --- | --- |

4.

Revidirane smernice za strategijo EU za boj proti radikalizaciji in novačenju teroristov (9640/16 in 14276/16).

| 5. | Sklepe Sveta o vlogi mladinskega dela v podporo mladim pri razvoju bistvenih življenjskih spretnosti, ki so jim v pomoč pri uspešnem vstopanju v odraslost, aktivno državljanstvo in delovno življenje (9624/17). |
| --- | --- |

5.

Sklepe Sveta o vlogi mladinskega dela v podporo mladim pri razvoju bistvenih življenjskih spretnosti, ki so jim v pomoč pri uspešnem vstopanju v odraslost, aktivno državljanstvo in delovno življenje (9624/17).

| 6. | Sklepe Sveta o vlogi mladinskega sektorja v okviru celostnega in medsektorskega pristopa k preprečevanju nasilne radikalizacije mladih in boju proti tej radikalizaciji (9640/16). |
| --- | --- |

6.

Sklepe Sveta o vlogi mladinskega sektorja v okviru celostnega in medsektorskega pristopa k preprečevanju nasilne radikalizacije mladih in boju proti tej radikalizaciji (9640/16).

| 7. | Akcijski načrt EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019 (2015). |
| --- | --- |

7.

Akcijski načrt EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019 (2015).

| 8. | Neformalno srečanje voditeljev držav ali vlad z dne 12. februarja 2015, na katerem so se članice in člani Evropskega sveta zavzeli za celovit pristop, vključno s pobudami v zvezi s socialnim vključevanjem, ki so zelo pomembne za preprečevanje nasilne radikalizacije. |
| --- | --- |

8.

Neformalno srečanje voditeljev držav ali vlad z dne 12. februarja 2015, na katerem so se članice in člani Evropskega sveta zavzeli za celovit pristop, vključno s pobudami v zvezi s socialnim vključevanjem, ki so zelo pomembne za preprečevanje nasilne radikalizacije.

| 9. | Izjavo, ki so jo ministri EU za izobraževanje sprejeli na neformalnem srečanju 17. marca 2015 v Parizu in v kateri so navedli smernice za sodelovanje na evropski ravni. Izpostavili so pomen prizadevanj za preprečevanje in reševanje problemov marginalizacije, nestrpnosti, rasizma in radikalizacije ter spodbujanje državljanstva mladih in ohranjanje okvira enakih možnosti za vse. |
| --- | --- |

9.

Izjavo, ki so jo ministri EU za izobraževanje sprejeli na neformalnem srečanju 17. marca 2015 v Parizu in v kateri so navedli smernice za sodelovanje na evropski ravni. Izpostavili so pomen prizadevanj za preprečevanje in reševanje problemov marginalizacije, nestrpnosti, rasizma in radikalizacije ter spodbujanje državljanstva mladih in ohranjanje okvira enakih možnosti za vse.

| 10. | Sklepe Sveta o prenovljeni strategiji notranje varnosti z dne 17. junija 2015, v katerih so kot prednostna naloga za ukrepanje v naslednjih letih navedena specifična vprašanja izključenosti, rehabilitacije ter deradikalizacije oziroma boja proti radikalizaciji (9416/15). |
| --- | --- |

10.

Sklepe Sveta o prenovljeni strategiji notranje varnosti z dne 17. junija 2015, v katerih so kot prednostna naloga za ukrepanje v naslednjih letih navedena specifična vprašanja izključenosti, rehabilitacije ter deradikalizacije oziroma boja proti radikalizaciji (9416/15).

| 11. | Delovni načrt EU za mladino za obdobje 2016–2018, ki je posvečen večji socialni vključenosti vseh mladih in upošteva temeljne evropske vrednote ter vlogo mladinskega dela tako v digitalnem kot nedigitalnem svetu. |
| --- | --- |

11.

Delovni načrt EU za mladino za obdobje 2016–2018, ki je posvečen večji socialni vključenosti vseh mladih in upošteva temeljne evropske vrednote ter vlogo mladinskega dela tako v digitalnem kot nedigitalnem svetu.

| 12. | Skupno poročilo EU o mladih za leto 2015 o izvajanju prenovljenega okvira za evropsko sodelovanje na področju mladine (2010–2018), ki sta ga pripravila Svet in Komisija in v katerem je poudarjeno, da bi morali imeti mladi pravico do odraščanja v vključujočih in pluralističnih družbah, ki temeljijo na demokratičnih evropskih vrednotah. V skupnem poročilu EU o mladih je navedeno tudi, da je treba še bolj opolnomočiti mlade iz različnih okolij, predvsem tiste, ki jim grozi izključenost. |
| --- | --- |

12.

Skupno poročilo EU o mladih za leto 2015 o izvajanju prenovljenega okvira za evropsko sodelovanje na področju mladine (2010–2018), ki sta ga pripravila Svet in Komisija in v katerem je poudarjeno, da bi morali imeti mladi pravico do odraščanja v vključujočih in pluralističnih družbah, ki temeljijo na demokratičnih evropskih vrednotah. V skupnem poročilu EU o mladih je navedeno tudi, da je treba še bolj opolnomočiti mlade iz različnih okolij, predvsem tiste, ki jim grozi izključenost.

| 13. | Sodelovanje med Evropsko komisijo in Svetom Evrope v okviru partnerskega sporazuma. |
| --- | --- |

13.

Sodelovanje med Evropsko komisijo in Svetom Evrope v okviru partnerskega sporazuma.

| 14. | Evropsko agendo za varnost z dne 28. aprila 2015, v kateri Komisija meni, da je participacija mladih ključni dejavnik pri preprečevanju radikalizacije, saj promovira evropske vrednote in spodbuja socialno vključenost, in v kateri je omenjena tudi mreža EU za ozaveščanje o radikalizaciji, krovni instrument EU, ki omogoča izmenjavo izkušenj in praks, kar olajšuje zgodnje odkrivanje radikalizacije ter oblikovanje preventivnih strategij in strategij za končanje nasilja na lokalni ravni. |
| --- | --- |

14.

Evropsko agendo za varnost z dne 28. aprila 2015, v kateri Komisija meni, da je participacija mladih ključni dejavnik pri preprečevanju radikalizacije, saj promovira evropske vrednote in spodbuja socialno vključenost, in v kateri je omenjena tudi mreža EU za ozaveščanje o radikalizaciji, krovni instrument EU, ki omogoča izmenjavo izkušenj in praks, kar olajšuje zgodnje odkrivanje radikalizacije ter oblikovanje preventivnih strategij in strategij za končanje nasilja na lokalni ravni.

| 15. | Resolucijo Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2015 o preprečevanju radikalizacije in novačenja evropskih državljanov s strani terorističnih organizacij. |
| --- | --- |

15.

Resolucijo Evropskega parlamenta z dne 25. novembra 2015 o preprečevanju radikalizacije in novačenja evropskih državljanov s strani terorističnih organizacij.

| 16. | Resolucijo Varnostnega sveta ZN 2250 (2015) o mladih, miru in varnosti. |
| --- | --- |

16.

Resolucijo Varnostnega sveta ZN 2250 (2015) o mladih, miru in varnosti.

| 17. | 125. sejo Odbora ministrov – Akcijski načrt Odbora ministrov (Bruselj, 19. maj 2015), CM(2015)74 final, o boju proti nasilnemu ekstremizmu in radikalizaciji, ki vodi v terorizem, in Akcijski načrt Združenih narodov za preprečevanje nasilnega ekstremizma. |
| --- | --- |

17.

125. sejo Odbora ministrov – Akcijski načrt Odbora ministrov (Bruselj, 19. maj 2015), CM(2015)74 final, o boju proti nasilnemu ekstremizmu in radikalizaciji, ki vodi v terorizem, in Akcijski načrt Združenih narodov za preprečevanje nasilnega ekstremizma.

| 18. | Vodilna načela za sodelovanje mladih pri izgradnji miru, ki jih je pripravila Medagencijska delovna skupina ZN za mladino in izgradnjo miru. |
| --- | --- |

18.

Vodilna načela za sodelovanje mladih pri izgradnji miru, ki jih je pripravila Medagencijska delovna skupina ZN za mladino in izgradnjo miru.

---

Evropska komisija

| 7.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 195/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 195/19

---

Menjalni tečaji eura (1)

6. junija 2018

(2018/C 195/06)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1765 |
| JPY | japonski jen | 129,57 |
| DKK | danska krona | 7,4436 |
| GBP | funt šterling | 0,87683 |
| SEK | švedska krona | 10,2760 |
| CHF | švicarski frank | 1,1629 |
| ISK | islandska krona | 123,70 |
| NOK | norveška krona | 9,5238 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,648 |
| HUF | madžarski forint | 318,64 |
| PLN | poljski zlot | 4,2753 |
| RON | romunski leu | 4,6534 |
| TRY | turška lira | 5,4078 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5365 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5150 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,2328 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6702 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5685 |
| KRW | južnokorejski won | 1 255,45 |
| ZAR | južnoafriški rand | 15,0421 |
| CNY | kitajski juan | 7,5230 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3878 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 300,41 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6704 |
| PHP | filipinski peso | 61,697 |
| RUB | ruski rubelj | 72,9345 |
| THB | tajski bat | 37,530 |
| BRL | brazilski real | 4,4924 |
| MXN | mehiški peso | 23,9686 |
| INR | indijska rupija | 78,7310 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1765

JPY

japonski jen

129,57

DKK

danska krona

7,4436

GBP

funt šterling

0,87683

SEK

švedska krona

10,2760

CHF

švicarski frank

1,1629

ISK

islandska krona

123,70

NOK

norveška krona

9,5238

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,648

HUF

madžarski forint

318,64

PLN

poljski zlot

4,2753

RON

romunski leu

4,6534

TRY

turška lira

5,4078

AUD

avstralski dolar

1,5365

CAD

kanadski dolar

1,5150

HKD

hongkonški dolar

9,2328

NZD

novozelandski dolar

1,6702

SGD

singapurski dolar

1,5685

KRW

južnokorejski won

1 255,45

ZAR

južnoafriški rand

15,0421

CNY

kitajski juan

7,5230

HRK

hrvaška kuna

7,3878

IDR

indonezijska rupija

16 300,41

MYR

malezijski ringit

4,6704

PHP

filipinski peso

61,697

RUB

ruski rubelj

72,9345

THB

tajski bat

37,530

BRL

brazilski real

4,4924

MXN

mehiški peso

23,9686

INR

indijska rupija

78,7310

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 7.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 195/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 195/20

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 6. junija 2018

o oblikovanju delovnega programa za oceno vlog za obnovitev odobritev aktivnih snovi, ki jim bo odobritev potekla v letih 2022, 2023 in 2024, v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

(2018/C 195/07)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1) ter zlasti člena 18 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Številnim aktivnim snovem, ki so bile odobrene v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 in so navedene v delih B in E Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (2), bo odobritev potekla med 1. januarjem 2022 in 31. decembrom 2024. Del C Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 686/2012 (3) navaja te aktivne snovi in državam članicam dodeljuje njihovo ocenjevanje, pri čemer za vsako aktivno snov določa državo članico poročevalko in soporočevalko za namene postopka obnovitve. |
| --- | --- |

(1)

Številnim aktivnim snovem, ki so bile odobrene v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 in so navedene v delih B in E Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (2), bo odobritev potekla med 1. januarjem 2022 in 31. decembrom 2024. Del C Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 686/2012 (3) navaja te aktivne snovi in državam članicam dodeljuje njihovo ocenjevanje, pri čemer za vsako aktivno snov določa državo članico poročevalko in soporočevalko za namene postopka obnovitve.

| (2) | Ob upoštevanju časa in virov, ki so potrebni, da države članice in Evropska agencija za varnost hrane ocenijo vloge za obnovitev odobritev za zadevne aktivne snovi, je treba oblikovati delovni program, ki bo združeval podobne aktivne snovi ter določil prednostne naloge na podlagi skrbi za varovanje zdravja ljudi in živali ali okolja, kot je določeno v členu 18 Uredbe (ES) št. 1107/2009. |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju časa in virov, ki so potrebni, da države članice in Evropska agencija za varnost hrane ocenijo vloge za obnovitev odobritev za zadevne aktivne snovi, je treba oblikovati delovni program, ki bo združeval podobne aktivne snovi ter določil prednostne naloge na podlagi skrbi za varovanje zdravja ljudi in živali ali okolja, kot je določeno v členu 18 Uredbe (ES) št. 1107/2009.

| (3) | Primerno je zagotoviti opredelitev snovi, za katere se glede na njihove lastnosti pričakuje, da morda ne bodo izpolnjevale meril za odobritev iz točk od 3.6.2 do 3.6.5 in iz točke 3.7 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009, ter jih prednostno oceniti. |
| --- | --- |

(3)

Primerno je zagotoviti opredelitev snovi, za katere se glede na njihove lastnosti pričakuje, da morda ne bodo izpolnjevale meril za odobritev iz točk od 3.6.2 do 3.6.5 in iz točke 3.7 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009, ter jih prednostno oceniti.

| (4) | Med aktivnimi snovmi, ki so navedene v delu C Priloge k Izvedbeni Uredbi (EU) št. 686/2012, je primerno opredeliti tiste snovi, ki so v delu E Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 navedene kot kandidatke za zamenjavo, za katere se glede na njihove lastnosti pričakuje, da obdobje odobritve ne bo presegalo sedem let. Primerno je opredeliti tudi snovi, ki so navedene v Prilogi k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2015/408 (4) kot kandidatke za zamenjavo. V okviru programa bi jih zato bilo treba prednostno oceniti. |
| --- | --- |

(4)

Med aktivnimi snovmi, ki so navedene v delu C Priloge k Izvedbeni Uredbi (EU) št. 686/2012, je primerno opredeliti tiste snovi, ki so v delu E Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 navedene kot kandidatke za zamenjavo, za katere se glede na njihove lastnosti pričakuje, da obdobje odobritve ne bo presegalo sedem let. Primerno je opredeliti tudi snovi, ki so navedene v Prilogi k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2015/408 (4) kot kandidatke za zamenjavo. V okviru programa bi jih zato bilo treba prednostno oceniti.

| (5) | Aktivne snovi fluksapiroksad, biksafen, sedaksan, penflufen in pentiopirad imajo podobne lastnosti. Aktivne snovi dinatrijevi fosfonati in kalijevi fosfonati imajo podobne lastnosti. Aktivne snovi evgenol, geraniol in timol imajo podobne lastnosti. Aktivni snovi Trichoderma atroviride (sev I-1237) in Trichoderma asperellum (sev T34) imata podobne lastnosti. Tudi aktivni snovi benzovindiflupir in izopirazam imata podobne lastnosti. Ker je za snovi s podobnimi lastnostmi primerno časovno uskladiti ocenjevanje in postopek strokovnega pregleda Evropske agencije za varnost hrane, bi bilo treba dokumentacijo teh snovi državam članicam poročevalkam predložiti v istem časovnem okviru. |
| --- | --- |

(5)

Aktivne snovi fluksapiroksad, biksafen, sedaksan, penflufen in pentiopirad imajo podobne lastnosti. Aktivne snovi dinatrijevi fosfonati in kalijevi fosfonati imajo podobne lastnosti. Aktivne snovi evgenol, geraniol in timol imajo podobne lastnosti. Aktivni snovi Trichoderma atroviride (sev I-1237) in Trichoderma asperellum (sev T34) imata podobne lastnosti. Tudi aktivni snovi benzovindiflupir in izopirazam imata podobne lastnosti. Ker je za snovi s podobnimi lastnostmi primerno časovno uskladiti ocenjevanje in postopek strokovnega pregleda Evropske agencije za varnost hrane, bi bilo treba dokumentacijo teh snovi državam članicam poročevalkam predložiti v istem časovnem okviru.

| (6) | Glede na razpoložljive vire organov, pristojnih za izvedbo ocene vlog za obnovitev odobritev, ni mogoče izključiti, da bi zaradi prednostnega ocenjevanja snovi iz tega sklepa lahko potekla odobritev nekaterih drugih aktivnih snovi, preden se sprejme odločitev o obnovitvi odobritve takih snovi. V takih primerih bi bilo treba obdobje odobritve pravočasno podaljšati v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 1107/2009. |
| --- | --- |

(6)

Glede na razpoložljive vire organov, pristojnih za izvedbo ocene vlog za obnovitev odobritev, ni mogoče izključiti, da bi zaradi prednostnega ocenjevanja snovi iz tega sklepa lahko potekla odobritev nekaterih drugih aktivnih snovi, preden se sprejme odločitev o obnovitvi odobritve takih snovi. V takih primerih bi bilo treba obdobje odobritve pravočasno podaljšati v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 1107/2009.

| (7) | Poleg združevanja podobnih aktivnih snovi na podlagi prednostnih nalog za njihovo ocenjevanje člen 18 Uredbe (ES) št. 1107/2009 določa tudi, da delovni program vključuje posebne elemente. Izvedbeni uredbi (EU) št. 844/2012 in (EU) št. 686/2012 izvajata točke od (a) do (e) in točko (f) drugega odstavka člena 18 Uredbe (ES) št. 1107/2009 – |
| --- | --- |

(7)

Poleg združevanja podobnih aktivnih snovi na podlagi prednostnih nalog za njihovo ocenjevanje člen 18 Uredbe (ES) št. 1107/2009 določa tudi, da delovni program vključuje posebne elemente. Izvedbeni uredbi (EU) št. 844/2012 in (EU) št. 686/2012 izvajata točke od (a) do (e) in točko (f) drugega odstavka člena 18 Uredbe (ES) št. 1107/2009 –

SKLENILA:

Edini člen

Delovni program iz Priloge k temu sklepu se sprejme.

V Bruslju, 6. junija 2018

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 540/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama registriranih aktivnih snovi (UL L 153, 11.6.2011, str. 1).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 686/2012 z dne 26. julija 2012 o dodelitvi ocenjevanja aktivnih snovi, katerih odobritev poteče najpozneje 31. decembra 2018, državam članicam za namene postopka obnovitve (UL L 200, 27.7.2012, str. 5).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/408 z dne 11. marca 2015 o izvajanju člena 80(7) Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in pripravi seznama kandidatk za zamenjavo (UL L 67, 12.3.2015, str. 18).

4

---

PRILOGA

(1)

Delovni program zadeva aktivne snovi, ki so bile odobrene v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 ter so navedene v delu C Priloge k Izvedbeni Uredbi (EU) št. 686/2012.

(2)

| (a) | Prednostno se ocenijo vloge za obnovitev odobritev aktivnih snovi, za katere se glede na njihove lastnosti pričakuje, da morda ne bodo izpolnjevale meril za odobritev iz točk od 3.6.2 do 3.6.5 in iz točke 3.7 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009. Zato se take ocene izvedejo nemudoma ali čim prej. |
| --- | --- |

(a)

Prednostno se ocenijo vloge za obnovitev odobritev aktivnih snovi, za katere se glede na njihove lastnosti pričakuje, da morda ne bodo izpolnjevale meril za odobritev iz točk od 3.6.2 do 3.6.5 in iz točke 3.7 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009. Zato se take ocene izvedejo nemudoma ali čim prej.

| (b) | Prednostno se ocenijo vloge za obnovitev odobritev aktivnih snovi, ki so v delu E Priloge k Uredbi (ES) št. 540/2011 navedene kot kandidatke za zamenjavo, ki so glede na njihove lastnosti odobrene za največ sedem let. Prednostno se ocenijo vloge za obnovitev odobritev aktivnih snovi, navedenih v Prilogi k Izvedbeni uredbi 2015/408. Zato se take ocene izvedejo nemudoma ali čim prej. |
| --- | --- |

(b)

Prednostno se ocenijo vloge za obnovitev odobritev aktivnih snovi, ki so v delu E Priloge k Uredbi (ES) št. 540/2011 navedene kot kandidatke za zamenjavo, ki so glede na njihove lastnosti odobrene za največ sedem let. Prednostno se ocenijo vloge za obnovitev odobritev aktivnih snovi, navedenih v Prilogi k Izvedbeni uredbi 2015/408. Zato se take ocene izvedejo nemudoma ali čim prej.

| (c) | Ob upoštevanju podobnosti v njihovih zadevnih lastnostih, če so datumi predložitve dokumentacije različni, se obdobje odobritve po potrebi pravočasno podaljša v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 1107/2009, da se ocenjevanje in postopek strokovnega pregleda Evropske agencije za varnost hrane časovno uskladita za naslednje snovi:






  (i) | fluksapiroksad, biksafen, sedaksan, penflufen in pentiopirad; |
| --- | --- | --- |

(c)

Ob upoštevanju podobnosti v njihovih zadevnih lastnostih, če so datumi predložitve dokumentacije različni, se obdobje odobritve po potrebi pravočasno podaljša v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 1107/2009, da se ocenjevanje in postopek strokovnega pregleda Evropske agencije za varnost hrane časovno uskladita za naslednje snovi:

(i)

fluksapiroksad, biksafen, sedaksan, penflufen in pentiopirad;

| (ii) | dinatrijevi fosfonati in kalijevi fosfonati; |
| --- | --- |

(ii)

dinatrijevi fosfonati in kalijevi fosfonati;

| (iii) | evgenol, geraniol in timol; |
| --- | --- |

(iii)

evgenol, geraniol in timol;

| (iv) | Trichoderma atroviride (sev I 1237) in Trichoderma asperellum (sev T34); |
| --- | --- |

(iv)

Trichoderma atroviride (sev I 1237) in Trichoderma asperellum (sev T34);

| (v) | benzovindiflupir in izopirazam. |
| --- | --- |

(v)

benzovindiflupir in izopirazam.

| (d) | Obdobje odobritve aktivnih snovi, ki niso vključene v točki (a) in (b) in jim bo odobritev verjetno potekla preden se sprejme odločitev o obnovitvi odobritve takih snovi, in sicer iz razlogov, na katere vložnik nima vpliva, se pravočasno podaljša v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 1107/2009. |
| --- | --- |

(d)

Obdobje odobritve aktivnih snovi, ki niso vključene v točki (a) in (b) in jim bo odobritev verjetno potekla preden se sprejme odločitev o obnovitvi odobritve takih snovi, in sicer iz razlogov, na katere vložnik nima vpliva, se pravočasno podaljša v skladu s členom 17 Uredbe (ES) št. 1107/2009.

---

Računsko sodišče

| 7.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 195/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 195/23

---

Posebno poročilo št. 12/2018

Širokopasovne povezave v državah članicah EU: kljub napredku vsi cilji strategije Evropa 2020 ne bodo doseženi

(2018/C 195/08)

Evropsko računsko sodišče vas obvešča, da je bilo pravkar objavljeno Posebno poročilo št. 12/2018 – Širokopasovne povezave v državah članicah EU: kljub napredku vsi cilji strategije Evropa 2020 ne bodo doseženi.

Poročilo lahko preberete na spletni strani Evropskega računskega sodišča http://eca.europa.eu ali si ga z nje prenesete.

---

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Stalni odbor držav EFTE

| 7.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 195/24 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 195/24

---

Nevarne snovi – Seznam odločitev o avtorizaciji, ki so jih države Efte, ki so del EGP, sprejele v skladu s členom 64(8) Uredbe (ES) št. 1907/2006 (REACH) v prvi polovici leta 2016

(2018/C 195/09)

Pododbor I o prostem pretoku blaga

V seznanitev Skupnemu odboru EGP

S sklicem na Sklep Skupnega odbora EGP št. 25/2008 z dne 14. marca 2008 je Skupni odbor EGP pozvan, da se na zasedanju 2. decembra 2016 seznani z naslednjimi seznami odločitev o avtorizaciji, sprejetimi na podlagi člena 64(8) Uredbe (ES) št. 1907/2006 (REACH) za obdobje od 1. januarja do 30. junija 2016.

---

PRILOGA

Seznam odločitev o avtorizaciji

Naslednje odločitve o avtorizaciji so bile v skladu s členom 64(8) Uredbe (ES) št. 1907/2006 (REACH) sprejete v državah Efte, ki so del EGP, v obdobju od 1. januarja do 30. junija 2016:

| Ime snovi | Odločitev Komisije v skladu s členom 64(8) Uredbe (ES) št. 1907/2006 | Država | Datum sprejetja odločitve |
| --- | --- | --- | --- |
| trikloroetilen | C(2015) 8093 | Islandija | 14. januar 2016 |
| heksabromociklododekan (HBCDD) | C(2015) 9812 | Lihtenštajn | 19. januar 2016 |
| heksabromociklododekan (HBCDD) | C(2015) 9812 | Norveška | 2. februar 2016 |
| dibutil ftalat (DBP) | C(2016) 2003 | Lihtenštajn | 18. april 2016 |
| dibutil ftalat (DBP) | C(2016) 2003 | Norveška | 26. april 2016 |

Ime snovi

Odločitev Komisije v skladu s členom 64(8) Uredbe (ES) št. 1907/2006

Država

Datum sprejetja odločitve

trikloroetilen

C(2015) 8093

Islandija

14. januar 2016

heksabromociklododekan (HBCDD)

C(2015) 9812

Lihtenštajn

19. januar 2016

heksabromociklododekan (HBCDD)

C(2015) 9812

Norveška

2. februar 2016

dibutil ftalat (DBP)

C(2016) 2003

Lihtenštajn

18. april 2016

dibutil ftalat (DBP)

C(2016) 2003

Norveška

26. april 2016

---

| 7.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 195/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 195/25

---

Nevarne snovi – Seznam odločitev o avtorizaciji, ki so jih države Efte, ki so del EGP, sprejele v skladu s členom 64(8) Uredbe (ES) št. 1907/2006 (REACH) v drugi polovici leta 2016

(2018/C 195/10)

Pododbor I o prostem pretoku blaga

V seznanitev Skupnemu odboru EGP

S sklicem na Sklep Skupnega odbora EGP št. 25/2008 z dne 14. marca 2008 je Skupni odbor EGP pozvan, da se na zasedanju 17. marca 2017 seznani z naslednjimi seznami odločitev o avtorizaciji, sprejetimi na podlagi člena 64(8) Uredbe (ES) št. 1907/2006 (REACH) za obdobje od 1. julija do 31. decembra 2016.

---

PRILOGA

Seznam odločitev o avtorizaciji

Naslednje odločitve o avtorizaciji so bile v skladu s členom 64(8) Uredbe (ES) št. 1907/2006 (REACH) sprejete v državah Efte, ki so del EGP, v obdobju od 1. julija do 31. decembra 2016:

| Ime snovi | Odločitev Komisije v skladu s členom 64(8) Uredbe (ES) št. 1907/2006 | Država | Datum sprejetja odločitve |
| --- | --- | --- | --- |
| heksabromociklododekan | C(2015) 9812 | Islandija | 29. avgust 2016 |
| dibutil ftalat (DBP) | C(2016) 2003 | Islandija | 29. avgust 2016 |
| bis(2-etilheksil)ftalat (DEHP) | C(2016) 3549 | Islandija | 29. avgust 2016 |
| bis(2-etilheksil)ftalat (DEHP) | C(2016) 3549 | Lihtenštajn | 11. julij 2016 |
| bis(2-etilheksil)ftalat (DEHP) | C(2016) 3549 | Norveška | 5. julij 2016 |
| svinčev sulfokromat rumen in svinčev kromat molibdat sulfat rdeč | C(2016) 5644 | Lihtenštajn | 3. oktober 2016 |
| svinčev sulfokromat rumen in svinčev kromat molibdat sulfat rdeč | C(2016) 5644 | Norveška | 4. oktober 2016 |
| trikloroetilen | C(2016) 7581 | Islandija | 29. december 2016 |
| trikloroetilen | C(2016) 7581 | Lihtenštajn | 14. december 2016 |
| trikloroetilen | C(2016) 7581 | Norveška | 16. december 2016 |
| trikloroetilen | C(2016) 7607 | Islandija | 29. december 2016 |
| trikloroetilen | C(2016) 7607 | Lihtenštajn | 14. december 2016 |
| trikloroetilen | C(2016) 7607 | Norveška | 16. december 2016 |
| trikloroetilen | C(2016) 7609 | Islandija | 29. december 2016 |
| trikloroetilen | C(2016) 7609 | Lihtenštajn | 14. december 2016 |
| trikloroetilen | C(2016) 7609 | Norveška | 16. december 2016 |

Ime snovi

Odločitev Komisije v skladu s členom 64(8) Uredbe (ES) št. 1907/2006

Država

Datum sprejetja odločitve

heksabromociklododekan

C(2015) 9812

Islandija

29. avgust 2016

dibutil ftalat (DBP)

C(2016) 2003

Islandija

29. avgust 2016

bis(2-etilheksil)ftalat (DEHP)

C(2016) 3549

Islandija

29. avgust 2016

bis(2-etilheksil)ftalat (DEHP)

C(2016) 3549

Lihtenštajn

11. julij 2016

bis(2-etilheksil)ftalat (DEHP)

C(2016) 3549

Norveška

5. julij 2016

svinčev sulfokromat rumen in svinčev kromat molibdat sulfat rdeč

C(2016) 5644

Lihtenštajn

3. oktober 2016

svinčev sulfokromat rumen in svinčev kromat molibdat sulfat rdeč

C(2016) 5644

Norveška

4. oktober 2016

trikloroetilen

C(2016) 7581

Islandija

29. december 2016

trikloroetilen

C(2016) 7581

Lihtenštajn

14. december 2016

trikloroetilen

C(2016) 7581

Norveška

16. december 2016

trikloroetilen

C(2016) 7607

Islandija

29. december 2016

trikloroetilen

C(2016) 7607

Lihtenštajn

14. december 2016

trikloroetilen

C(2016) 7607

Norveška

16. december 2016

trikloroetilen

C(2016) 7609

Islandija

29. december 2016

trikloroetilen

C(2016) 7609

Lihtenštajn

14. december 2016

trikloroetilen

C(2016) 7609

Norveška

16. december 2016

---

| 7.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 195/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 195/26

---

Zdravila – Seznam dovoljenj za promet, ki so jih izdale države EGP-EFTA za drugo polovico leta 2016

(2018/C 195/11)

Pododbor I o prostem pretoku blaga

V seznanitev Skupnemu odboru EGP

S sklicem na Sklep Skupnega odbora EGP št. 74/1999 z dne 28. maja 1999 je Skupni odbor EGP pozvan, da se na zasedanju dne 17. marca 2017 seznani z naslednjimi seznami dovoljenj za promet z zdravili, izdanih od 1. julija do 31. decembra 2016:

| Priloga I | Seznam novih dovoljenj za promet |
| --- | --- |
| Priloga II | Seznam obnovljenih dovoljenj za promet |
| Priloga III | Seznam podaljšanih dovoljenj za promet |
| Priloga IV | Seznam preklicanih dovoljenj za promet |
| Priloga V | Seznam začasno odvzetih dovoljenj za promet |

Priloga I

Seznam novih dovoljenj za promet

Priloga II

Seznam obnovljenih dovoljenj za promet

Priloga III

Seznam podaljšanih dovoljenj za promet

Priloga IV

Seznam preklicanih dovoljenj za promet

Priloga V

Seznam začasno odvzetih dovoljenj za promet

---

PRILOGA I

Seznam novih dovoljenj za promet

V obdobju od 1. julija do 31. decembra 2016 so bila v državah EGP-Efta izdana naslednja dovoljenja za promet:

| Številka EU | Izdelek | Država | Datum dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- |
| EU/1/12/793 | Xalkori (zamenjava z dovoljenjem za promet, ki ni pogojno) | Lihtenštajn | 31.12.2016 |
| EU/1/13/848 | Erivedge (zamenjava z dovoljenjem za promet, ki ni pogojno) | Lihtenštajn | 31.12.2016 |
| EU/1/15/1066 | Ongentys | Islandija | 13.7.2016 |
| EU/1/15/1066 | Ongentys | Norveška | 4.7.2016 |
| EU/1/16/1091 | Atazanavir Mylan | Islandija | 29.8.2016 |
| EU/1/16/1091 | Atazanavir Mylan | Norveška | 2.9.2016 |
| EU/1/16/1091 | Atazanavir Mylan | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1094 | Ninlaro | Lihtenštajn | 31.12.2016 |
| EU/1/16/1094 | Ninlaro | Islandija | 7.12.2016 |
| EU/1/16/1094 | Ninlaro | Norveška | 28.11.2016 |
| EU/1/16/1102 | Bortezomib SUN | Islandija | 11.8.2016 |
| EU/1/16/1102 | Bortezomib SUN | Norveška | 12.8.2016 |
| EU/1/16/1102 | Bortezomib SUN | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1103 | Neparvis | Islandija | 4.7.2016 |
| EU/1/16/1105 | EndolucinBeta | Islandija | 25.7.2016 |
| EU/1/16/1105 | EndolucinBeta | Norveška | 27.7.2016 |
| EU/1/16/1105 | EndolucinBeta | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1107 | ZINBRYTA | Islandija | 14.7.2016 |
| EU/1/16/1107 | Zinbryta | Norveška | 7.7.2016 |
| EU/1/16/1107 | Zinbryta | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1108 | Qtern | Islandija | 25.7.2016 |
| EU/1/16/1108 | Qtern | Norveška | 4.8.2016 |
| EU/1/16/1108 | Qtern | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1109 | ZAVICEFTA | Islandija | 12.7.2016 |
| EU/1/16/1109 | Zavicefta | Norveška | 1.7.2016 |
| EU/1/16/1112 | Odefsey | Islandija | 12.7.2016 |
| EU/1/16/1113 | Enzepi | Islandija | 14.7.2016 |
| EU/1/16/1113 | Enzepi | Norveška | 26.7.2016 |
| EU/1/16/1113 | Enzepi | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1114 | Bortezomib Hospira | Islandija | 10.8.2016 |
| EU/1/16/1114 | Bortezomib Hospira | Norveška | 12.8.2016 |
| EU/1/16/1114 | Bortezomib Hospira | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1115 | Pemetrexed Fresenius Kabi | Islandija | 16.8.2016 |
| EU/1/16/1115 | Pemetrexed Fresenius Kabi | Norveška | 11.8.2016 |
| EU/1/16/1116 | Epclusa | Islandija | 12.7.2016 |
| EU/1/16/1116 | Epclusa | Norveška | 11.7.2016 |
| EU/1/16/1116 | Epclusa | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1119 | Zepatier | Islandija | 11.8.2016 |
| EU/1/16/1119 | Zepatier | Norveška | 4.8.2016 |
| EU/1/16/1119 | Zepatier | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1121 | Zalmoxis | Islandija | 7.9.2016 |
| EU/1/16/1121 | Zalmoxis | Norveška | 16.9.2016 |
| EU/1/16/1121 | Zalmoxis | Lihtenštajn | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1122 | Aerivio Spiromax | Islandija | 2.9.2016 |
| EU/1/16/1122 | Aerivio Spiromax | Norveška | 8.9.2016 |
| EU/1/16/1122 | Aerivio Spiromax | Lihtenštajn | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1123 | Airexar Spiromax | Islandija | 2.9.2016 |
| EU/1/16/1123 | Airexar Spiromax | Norveška | 13.9.2016 |
| EU/1/16/1123 | Airexar Spiromax | Lihtenštajn | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1124 | Nordimet | Islandija | 7.9.2016 |
| EU/1/16/1124 | Nordimet | Norveška | 30.8.2016 |
| EU/1/16/1124 | Nordimet | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1125 | Cinqaero | Islandija | 7.9.2016 |
| EU/1/16/1125 | Cinqaero | Norveška | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1125 | Cinqaero | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1126 | Truberzi | Islandija | 7.10.2016 |
| EU/1/16/1126 | Truberzi | Norveška | 6.10.2016 |
| EU/1/16/1126 | Truberzi | Lihtenštajn | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1127 | Tenofovir disoproxil Zentiva | Islandija | 6.10.2016 |
| EU/1/16/1127 | Tenofovir disoproxil Zentiva | Lihtenštajn | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1127 | Tenofovir disoproxil Zentiva | Norveška | 13.10.2016 |
| EU/1/16/1128 | Kisplyx | Islandija | 7.9.2016 |
| EU/1/16/1128 | Kisplyx | Norveška | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1128 | Kisplyx | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/16/1129 | Tenofovir disoproxil Mylan | Islandija | 16.12.2016 |
| EU/1/16/1129 | Tenofovir disoproxil Mylan | Norveška | 21.12.2016 |
| EU/1/16/1130 | Onivyde | Islandija | 1.11.2016 |
| EU/1/16/1130 | Onivyde | Norveška | 4.11.2016 |
| EU/1/16/1130 | Onivyde | Lihtenštajn | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1131 | Thorinane | Islandija | 6.10.2016 |
| EU/1/16/1131 | Thorinane | Norveška | 23.9.2016 |
| EU/1/16/1131 | Thorinane | Lihtenštajn | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1132 | Inhixa | Islandija | 7.10.2016 |
| EU/1/16/1132 | Inhixa | Norveška | 5.10.2016 |
| EU/1/16/1132 | Inhixa | Lihtenštajn | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1134 | Mysildecard | Islandija | 6.10.2016 |
| EU/1/16/1134 | Mysildecard | Norveška | 29.9.2016 |
| EU/1/16/1134 | Mysildecard | Lihtenštajn | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1135 | Sialanar | Islandija | 7.10.2016 |
| EU/1/16/1135 | Sialanar | Norveška | 14.10.2016 |
| EU/1/16/1135 | Sialanar | Lihtenštajn | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1136 | Cabometyx | Islandija | 6.10.2016 |
| EU/1/16/1136 | CABOMETYX | Norveška | 20.9.2016 |
| EU/1/16/1136 | CABOMETYX | Lihtenštajn | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1137 | Granpidam | Lihtenštajn | 31.12.2016 |
| EU/1/16/1137 | Granpidam | Islandija | 6.12.2016 |
| EU/1/16/1137 | Granpidam | Norveška | 28.11.2016 |
| EU/1/16/1138 | Venclyxto | Islandija | 8.12.2016 |
| EU/1/16/1138 | Venclyxto | Norveška | 13.12.2016 |
| EU/1/16/1139 | Ocaliva | Islandija | 19.12.2016 |
| EU/1/16/1139 | OCALIVA | Norveška | 12.12.2016 |
| EU/1/16/1141 | SomaKit TOC | Islandija | 15.12.2016 |
| EU/1/16/1141 | SomaKit TOC | Norveška | 15.12.2016 |
| EU/1/16/1142 | Parsabiv | Lihtenštajn | 31.12.2016 |
| EU/1/16/1142 | Parsabiv | Islandija | 1.12.2016 |
| EU/1/16/1142 | Parsabiv | Norveška | 22.11.2016 |
| EU/1/16/1143 | Lartruvo | Lihtenštajn | 31.12.2016 |
| EU/1/16/1143 | Lartruvo | Islandija | 1.12.2016 |
| EU/1/16/1143 | Lartruvo | Norveška | 18.11.2016 |
| EU/1/16/1144 | Ivabradine Zentiva | Lihtenštajn | 31.12.2016 |
| EU/1/16/1144 | Ivabradine Zentiva | Islandija | 2.12.2016 |
| EU/1/16/1144 | Ivabradine Zentiva | Norveška | 28.11.2016 |
| EU/1/16/1145 | Ivabradine JensonR | Lihtenštajn | 31.12.2016 |
| EU/1/16/1145 | Ivabradine JensonR | Islandija | 2.12.2016 |
| EU/1/16/1145 | Ivabradine JensonR | Norveška | 5.12.2016 |
| EU/1/16/1146 | Glyxambi | Lihtenštajn | 31.12.2016 |
| EU/1/16/1146 | Glyxambi | Islandija | 5.12.2016 |
| EU/1/16/1146 | Glyxambi | Norveška | 9.12.2016 |
| EU/1/16/1147 | IBRANCE | Lihtenštajn | 31.12.2016 |
| EU/1/16/1147 | Ibrance | Islandija | 1.12.2016 |
| EU/1/16/1147 | IBRANCE | Norveška | 15.11.2016 |
| EU/1/16/1148 | Emtricitabin/Tenofovir disoproxil Zentiva | Lihtenštajn | 31.12.2016 |
| EU/1/16/1148 | Emtricitabine/Tenofovir disoproxil Zentiva | Islandija | 1.12.2016 |
| EU/1/16/1148 | Emtricitabine/Tenofovir disoproxil Zentvia | Norveška | 15.11.2016 |
| EU/1/16/1151 | Emtricitabine/Tenofovir disproxil Krka | Norveška | 21.12.2016 |
| EU/1/16/1151 | Emtricitabine/Tenofovir disoproxil Krka | Islandija | 14.12.2016 |
| EU/2/16/196 | Sevocalm | Norveška | 11.7.2016 |
| EU/2/16/196 | Sevocalm | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/2/16/196 | Sevocalm | Islandija | 12.7.2016 |
| EU/2/16/198 | Sedadex | Islandija | 22.8.2016 |
| EU/2/16/198 | Sedadex | Norveška | 30.8.2016 |
| EU/2/16/198 | Sedadex | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/2/16/199 | Eravac | Islandija | 10.10.2016 |
| EU/2/16/199 | ERAVAC | Norveška | 5.10.2016 |
| EU/2/16/199 | ERAVAC | Lihtenštajn | 31.10.2016 |
| EU/2/16/200 | Cepedex | Islandija | 19.12.2016 |

Številka EU

Izdelek

Država

Datum dovoljenja

EU/1/12/793

Xalkori (zamenjava z dovoljenjem za promet, ki ni pogojno)

Lihtenštajn

31.12.2016

EU/1/13/848

Erivedge (zamenjava z dovoljenjem za promet, ki ni pogojno)

Lihtenštajn

31.12.2016

EU/1/15/1066

Ongentys

Islandija

13.7.2016

EU/1/15/1066

Ongentys

Norveška

4.7.2016

EU/1/16/1091

Atazanavir Mylan

Islandija

29.8.2016

EU/1/16/1091

Atazanavir Mylan

Norveška

2.9.2016

EU/1/16/1091

Atazanavir Mylan

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/16/1094

Ninlaro

Lihtenštajn

31.12.2016

EU/1/16/1094

Ninlaro

Islandija

7.12.2016

EU/1/16/1094

Ninlaro

Norveška

28.11.2016

EU/1/16/1102

Bortezomib SUN

Islandija

11.8.2016

EU/1/16/1102

Bortezomib SUN

Norveška

12.8.2016

EU/1/16/1102

Bortezomib SUN

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/16/1103

Neparvis

Islandija

4.7.2016

EU/1/16/1105

EndolucinBeta

Islandija

25.7.2016

EU/1/16/1105

EndolucinBeta

Norveška

27.7.2016

EU/1/16/1105

EndolucinBeta

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/16/1107

ZINBRYTA

Islandija

14.7.2016

EU/1/16/1107

Zinbryta

Norveška

7.7.2016

EU/1/16/1107

Zinbryta

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/16/1108

Qtern

Islandija

25.7.2016

EU/1/16/1108

Qtern

Norveška

4.8.2016

EU/1/16/1108

Qtern

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/16/1109

ZAVICEFTA

Islandija

12.7.2016

EU/1/16/1109

Zavicefta

Norveška

1.7.2016

EU/1/16/1112

Odefsey

Islandija

12.7.2016

EU/1/16/1113

Enzepi

Islandija

14.7.2016

EU/1/16/1113

Enzepi

Norveška

26.7.2016

EU/1/16/1113

Enzepi

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/16/1114

Bortezomib Hospira

Islandija

10.8.2016

EU/1/16/1114

Bortezomib Hospira

Norveška

12.8.2016

EU/1/16/1114

Bortezomib Hospira

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/16/1115

Pemetrexed Fresenius Kabi

Islandija

16.8.2016

EU/1/16/1115

Pemetrexed Fresenius Kabi

Norveška

11.8.2016

EU/1/16/1116

Epclusa

Islandija

12.7.2016

EU/1/16/1116

Epclusa

Norveška

11.7.2016

EU/1/16/1116

Epclusa

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/16/1119

Zepatier

Islandija

11.8.2016

EU/1/16/1119

Zepatier

Norveška

4.8.2016

EU/1/16/1119

Zepatier

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/16/1121

Zalmoxis

Islandija

7.9.2016

EU/1/16/1121

Zalmoxis

Norveška

16.9.2016

EU/1/16/1121

Zalmoxis

Lihtenštajn

31.10.2016

EU/1/16/1122

Aerivio Spiromax

Islandija

2.9.2016

EU/1/16/1122

Aerivio Spiromax

Norveška

8.9.2016

EU/1/16/1122

Aerivio Spiromax

Lihtenštajn

31.10.2016

EU/1/16/1123

Airexar Spiromax

Islandija

2.9.2016

EU/1/16/1123

Airexar Spiromax

Norveška

13.9.2016

EU/1/16/1123

Airexar Spiromax

Lihtenštajn

31.10.2016

EU/1/16/1124

Nordimet

Islandija

7.9.2016

EU/1/16/1124

Nordimet

Norveška

30.8.2016

EU/1/16/1124

Nordimet

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/16/1125

Cinqaero

Islandija

7.9.2016

EU/1/16/1125

Cinqaero

Norveška

31.8.2016

EU/1/16/1125

Cinqaero

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/16/1126

Truberzi

Islandija

7.10.2016

EU/1/16/1126

Truberzi

Norveška

6.10.2016

EU/1/16/1126

Truberzi

Lihtenštajn

31.10.2016

EU/1/16/1127

Tenofovir disoproxil Zentiva

Islandija

6.10.2016

EU/1/16/1127

Tenofovir disoproxil Zentiva

Lihtenštajn

31.10.2016

EU/1/16/1127

Tenofovir disoproxil Zentiva

Norveška

13.10.2016

EU/1/16/1128

Kisplyx

Islandija

7.9.2016

EU/1/16/1128

Kisplyx

Norveška

31.8.2016

EU/1/16/1128

Kisplyx

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/16/1129

Tenofovir disoproxil Mylan

Islandija

16.12.2016

EU/1/16/1129

Tenofovir disoproxil Mylan

Norveška

21.12.2016

EU/1/16/1130

Onivyde

Islandija

1.11.2016

EU/1/16/1130

Onivyde

Norveška

4.11.2016

EU/1/16/1130

Onivyde

Lihtenštajn

31.10.2016

EU/1/16/1131

Thorinane

Islandija

6.10.2016

EU/1/16/1131

Thorinane

Norveška

23.9.2016

EU/1/16/1131

Thorinane

Lihtenštajn

31.10.2016

EU/1/16/1132

Inhixa

Islandija

7.10.2016

EU/1/16/1132

Inhixa

Norveška

5.10.2016

EU/1/16/1132

Inhixa

Lihtenštajn

31.10.2016

EU/1/16/1134

Mysildecard

Islandija

6.10.2016

EU/1/16/1134

Mysildecard

Norveška

29.9.2016

EU/1/16/1134

Mysildecard

Lihtenštajn

31.10.2016

EU/1/16/1135

Sialanar

Islandija

7.10.2016

EU/1/16/1135

Sialanar

Norveška

14.10.2016

EU/1/16/1135

Sialanar

Lihtenštajn

31.10.2016

EU/1/16/1136

Cabometyx

Islandija

6.10.2016

EU/1/16/1136

CABOMETYX

Norveška

20.9.2016

EU/1/16/1136

CABOMETYX

Lihtenštajn

31.10.2016

EU/1/16/1137

Granpidam

Lihtenštajn

31.12.2016

EU/1/16/1137

Granpidam

Islandija

6.12.2016

EU/1/16/1137

Granpidam

Norveška

28.11.2016

EU/1/16/1138

Venclyxto

Islandija

8.12.2016

EU/1/16/1138

Venclyxto

Norveška

13.12.2016

EU/1/16/1139

Ocaliva

Islandija

19.12.2016

EU/1/16/1139

OCALIVA

Norveška

12.12.2016

EU/1/16/1141

SomaKit TOC

Islandija

15.12.2016

EU/1/16/1141

SomaKit TOC

Norveška

15.12.2016

EU/1/16/1142

Parsabiv

Lihtenštajn

31.12.2016

EU/1/16/1142

Parsabiv

Islandija

1.12.2016

EU/1/16/1142

Parsabiv

Norveška

22.11.2016

EU/1/16/1143

Lartruvo

Lihtenštajn

31.12.2016

EU/1/16/1143

Lartruvo

Islandija

1.12.2016

EU/1/16/1143

Lartruvo

Norveška

18.11.2016

EU/1/16/1144

Ivabradine Zentiva

Lihtenštajn

31.12.2016

EU/1/16/1144

Ivabradine Zentiva

Islandija

2.12.2016

EU/1/16/1144

Ivabradine Zentiva

Norveška

28.11.2016

EU/1/16/1145

Ivabradine JensonR

Lihtenštajn

31.12.2016

EU/1/16/1145

Ivabradine JensonR

Islandija

2.12.2016

EU/1/16/1145

Ivabradine JensonR

Norveška

5.12.2016

EU/1/16/1146

Glyxambi

Lihtenštajn

31.12.2016

EU/1/16/1146

Glyxambi

Islandija

5.12.2016

EU/1/16/1146

Glyxambi

Norveška

9.12.2016

EU/1/16/1147

IBRANCE

Lihtenštajn

31.12.2016

EU/1/16/1147

Ibrance

Islandija

1.12.2016

EU/1/16/1147

IBRANCE

Norveška

15.11.2016

EU/1/16/1148

Emtricitabin/Tenofovir disoproxil Zentiva

Lihtenštajn

31.12.2016

EU/1/16/1148

Emtricitabine/Tenofovir disoproxil Zentiva

Islandija

1.12.2016

EU/1/16/1148

Emtricitabine/Tenofovir disoproxil Zentvia

Norveška

15.11.2016

EU/1/16/1151

Emtricitabine/Tenofovir disproxil Krka

Norveška

21.12.2016

EU/1/16/1151

Emtricitabine/Tenofovir disoproxil Krka

Islandija

14.12.2016

EU/2/16/196

Sevocalm

Norveška

11.7.2016

EU/2/16/196

Sevocalm

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/2/16/196

Sevocalm

Islandija

12.7.2016

EU/2/16/198

Sedadex

Islandija

22.8.2016

EU/2/16/198

Sedadex

Norveška

30.8.2016

EU/2/16/198

Sedadex

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/2/16/199

Eravac

Islandija

10.10.2016

EU/2/16/199

ERAVAC

Norveška

5.10.2016

EU/2/16/199

ERAVAC

Lihtenštajn

31.10.2016

EU/2/16/200

Cepedex

Islandija

19.12.2016

---

PRILOGA II

Seznam obnovljenih dovoljenj za promet

V obdobju od 1. julija do 31. decembra 2016 so bila v državah EGP-Efta obnovljena naslednja dovoljenja za promet:

| Številka EU | Izdelek | Država | Datum dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- |
| EU/1/06/347 | Sutent | Lihtenštajn | 31.12.2016 |
| EU/1/06/347 | Sutent | Islandija | 1.12.2016 |
| EU/1/06/347 | Sutent | Norveška | 15.11.2016 |
| EU/1/06/355 | ATryn | Islandija | 26.7.2016 |
| EU/1/06/355 | ATryn | Norveška | 10.8.2016 |
| EU/1/06/355 | ATryn | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/06/360 | Champix | Islandija | 13.7.2016 |
| EU/1/06/360 | Champix | Norveška | 7.7.2016 |
| EU/1/06/360 | Champix | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/06/361 | Luminity | Islandija | 26.7.2016 |
| EU/1/06/361 | Luminity | Norveška | 6.8.2016 |
| EU/1/06/361 | Luminity | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/06/362 | Byetta | Islandija | 18.8.2016 |
| EU/1/06/363 | Sprycel | Islandija | 18.8.2016 |
| EU/1/06/363 | Sprycel | Norveška | 12.8.2016 |
| EU/1/06/363 | Sprycel | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/06/364 | Adrovance | Islandija | 16.10.2016 |
| EU/1/06/365 | Elaprase | Islandija | 16.10.2016 |
| EU/1/06/366 | Tandemact | Islandija | 16.10.2016 |
| EU/1/06/374 | Lucentis | Lihtenštajn | 31.12.2016 |
| EU/1/06/374 | Lucentis | Islandija | 2.12.2016 |
| EU/1/06/374 | Lucentis | Norveška | 22.11.2016 |
| EU/1/06/379 | Cystadane | Islandija | 7.12.2016 |
| EU/1/06/379 | Cystadane | Norveška | 29.11.2016 |
| EU/1/11/699 | Fampyra | Norveška | 8.7.2016 |
| EU/1/11/701 | Levatiracetam Teva | Norveška | 4.8.2016 |
| EU/1/11/701 | Levetiracetam Teva | Islandija | 26.7.2016 |
| EU/1/11/701 | Levetiracetam Teva | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/11/706 | Levodopa/Carbidopa/Entacapone Orion | Norveška | 15.9.2016 |
| EU/1/11/711 | Matever | Islandija | 14.7.2016 |
| EU/1/11/711 | Matever | Norveška | 7.7.2016 |
| EU/1/11/711 | Matever | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/11/712 | Levetiracetam Accord | Islandija | 10.8.2016 |
| EU/1/11/712 | Levetiracetam Accord | Norveška | 11.8.2016 |
| EU/1/11/712 | Levetiracetam Accord | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/11/713 | Levetiracetam Actavis | Islandija | 5.10.2016 |
| EU/1/11/713 | Levetiracetam Actavis | Norveška | 30.9.2016 |
| EU/1/11/713 | Levetiracetam Actavis | Lihtenštajn | 31.10.2016 |
| EU/1/11/715 | Plenadren | Islandija | 15.8.2016 |
| EU/1/11/715 | Plenadren | Norveška | 15.8.2016 |
| EU/1/11/715 | Plenadren | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/11/716 | Eurartesim | Islandija | 15.9.2016 |
| EU/1/11/716 | Eurartesim | Norveška | 15.9.2016 |
| EU/1/11/716 | Eurartesim | Lihtenštajn | 31.10.2016 |
| EU/1/11/717 | Vyndaqel | Islandija | 10.8.2016 |
| EU/1/11/717 | Vyndaqel | Norveška | 11.8.2016 |
| EU/1/11/717 | Vyndaqel | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/11/719 | Telmisartan Teva Pharma | Islandija | 12.7.2016 |
| EU/1/11/722 | Pioglitazone Accord | Islandija | 13.12.2016 |
| EU/1/11/722 | Pioglitazone Accord | Norveška | 21.12.2016 |
| EU/1/11/727 | Xaluprine | Lihtenštajn | 31.12.2016 |
| EU/1/11/727 | Xaluprine | Islandija | 6.12.2016 |
| EU/1/11/727 | Xaluprine | Norveška | 5.12.2016 |
| EU/1/11/728 | Pramipexole Accord | Islandija | 26.7.2016 |
| EU/1/11/728 | Pramipexole Accord | Norveška | 4.8.2016 |
| EU/1/11/728 | Pramipexole Accord | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/11/731 | Komboglyze | Islandija | 26.7.2016 |
| EU/1/11/731 | Komboglyze | Norveška | 11.8.2016 |
| EU/1/11/731 | Komboglyze | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/11/732 | Desloratadine Teva | Islandija | 15.8.2016 |
| EU/1/11/732 | Desloratadine Teva | Norveška | 22.8.2016 |
| EU/1/11/733 | Dificlir | Islandija | 29.8.2016 |
| EU/1/11/733 | Dificlir | Norveška | 30.8.2016 |
| EU/1/11/733 | Dificlir | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/11/734 | Edarbi | Lihtenštajn | 31.12.2016 |
| EU/1/11/734 | Edarbi | Islandija | 2.12.2016 |
| EU/1/11/734 | Edarbi | Norveška | 22.11.2016 |
| EU/1/11/736 | EDURANT | Islandija | 10.8.2016 |
| EU/1/11/736 | EDURANT | Norveška | 11.8.2016 |
| EU/1/11/736 | EDURANT | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/11/737 | Eviplera | Islandija | 10.8.2016 |
| EU/1/11/737 | Eviplera | Norveška | 11.8.2016 |
| EU/1/11/737 | Eviplera | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/11/738 | Levetiracetam Actavis Group | Islandija | 15.8.2016 |
| EU/1/11/738 | Levetiracetam Actavis Group | Norveška | 2.9.2016 |
| EU/1/11/738 | Levetiracetam Actavis Group | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/11/739 | Dasselta | Islandija | 22.8.2016 |
| EU/1/11/739 | Dasselta | Norveška | 5.9.2016 |
| EU/1/11/739 | Dasselta | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/11/740 | Ameluz | Lihtenštajn | 31.12.2016 |
| EU/1/11/740 | Ameluz | Islandija | 7.12.2016 |
| EU/1/11/740 | Ameluz | Norveška | 5.12.2016 |
| EU/1/11/741 | Levetiracetam SUN | Lihtenštajn | 31.12.2016 |
| EU/1/11/741 | Levetiracetam Sun | Islandija | 5.12.2016 |
| EU/1/11/741 | Levetiracetam SUN | Norveška | 23.11.2016 |
| EU/1/11/742 | Efavirenz Teva | Islandija | 16.10.2016 |
| EU/1/11/742 | Efavirenz Teva | Norveška | 21.10.2016 |
| EU/1/11/743 | Repaglinide Accord | Islandija | 14.10.2016 |
| EU/1/11/743 | Repaglinide Accord | Norveška | 21.10.2016 |
| EU/1/11/745 | Desloratadin Actavis | Lihtenštajn | 31.12.2016 |
| EU/1/11/745 | Desloratadine Actavis | Islandija | 2.12.2016 |
| EU/1/11/745 | Desloratadine Actavis | Norveška | 25.11.2016 |
| EU/1/11/746 | Desloratadine ratiopharm | Islandija | 15.8.2016 |
| EU/1/11/746 | Desloratadine ratiopharm | Norveška | 22.8.2016 |
| EU/1/11/746 | Desloratadine ratiopharm | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/11/747 | Colobreathe | Islandija | 10.10.2016 |
| EU/1/11/747 | Colobreathe | Norveška | 13.10.2016 |
| EU/1/11/747 | Colobreathe | Lihtenštajn | 31.10.2016 |
| EU/1/12/750 | Esmya | Lihtenštajn | 31.12.2016 |
| EU/1/12/750 | Esmya | Islandija | 5.12.2016 |
| EU/1/12/750 | Esmya | Norveška | 29.11.2016 |
| EU/1/12/751 | Zelboraf | Norveška | 6.10.2016 |
| EU/1/12/751 | Zelboraf | Islandija | 10.10.2016 |
| EU/1/12/751 | Zelboraf | Lihtenštajn | 31.10.2016 |
| EU/1/12/753 | Signifor | Lihtenštajn | 31.12.2016 |
| EU/1/12/753 | Signifor | Islandija | 6.12.2016 |
| EU/1/12/753 | Signifor | Norveška | 24.11.2016 |
| EU/1/12/755 | Pioglitazone Actavis | Lihtenštajn | 31.12.2016 |
| EU/1/12/755 | Pioglitazone Actavis | Norveška | 9.12.2016 |
| EU/1/12/755 | Pioglitazone Actavis | Islandija | 2.12.2016 |
| EU/1/12/756 | Glidipion | Norveška | 9.12.2016 |
| EU/1/12/756 | Glidipion | Lihtenštajn | 31.12.2016 |
| EU/1/12/756 | Glidipion | Islandija | 2.12.2016 |
| EU/1/12/763 | Ecansya | Norveška | 23.12.2016 |
| EU/1/12/793 | XALKORI | Islandija | 10.8.2016 |
| EU/1/12/793 | XALKORI | Norveška | 12.8.2016 |
| EU/1/12/793 | XALKORI | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/12/794 | ADCETRIS | Lihtenštajn | 31.10.2016 |
| EU/1/12/794 | ADCETRIS | Islandija | 2.11.2016 |
| EU/1/12/794 | ADCETRIS | Norveška | 8.11.2016 |
| EU/1/15/1047 | Blincyto | Islandija | 10.10.2016 |
| EU/1/15/1047 | Blincyto | Norveška | 29.9.2016 |
| EU/1/15/1047 | Blincyto | Lihtenštajn | 31.10.2016 |
| EU/1/16/1086 | Tagrisso | Islandija | 19.12.2016 |
| EU/2/06/061 | Nobilis Influenza H5N2 | Islandija | 13.7.2016 |
| EU/2/11/128 | Emdocam | Islandija | 13.7.2016 |
| EU/2/11/132 | Nobivac Myxo-RHD | Islandija | 25.8.2016 |
| EU/2/11/132 | Nobivac Myxo-RHD | Norveška | 30.8.2016 |
| EU/2/11/132 | Nobivac Myxo-RHD | Lihtenštajn | 31.10.2016 |
| EU/2/11/133 | Recocam | Islandija | 17.8.2016 |
| EU/2/11/133 | Recocam | Norveška | 25.8.2016 |
| EU/2/11/133 | Recocam | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/2/11/134 | Inflacam | Lihtenštajn | 31.12.2016 |
| EU/2/11/134 | Inflacam | Islandija | 2.12.2016 |
| EU/2/11/134 | Inflacam | Norveška | 25.11.2016 |
| EU/2/11/135 | Panacur AquaSol | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/2/11/135 | Panacur AquaSol | Islandija | 2.9.2016 |
| EU/2/11/135 | Panacur AquaSol | Norveška | 5.9.2016 |
| EU/2/11/137 | Activyl Tick Plus | Norveška | 23.12.2016 |
| EU/2/12/139 | Zulvac 1+8 Bovis | Islandija | 19.12.2016 |

Številka EU

Izdelek

Država

Datum dovoljenja

EU/1/06/347

Sutent

Lihtenštajn

31.12.2016

EU/1/06/347

Sutent

Islandija

1.12.2016

EU/1/06/347

Sutent

Norveška

15.11.2016

EU/1/06/355

ATryn

Islandija

26.7.2016

EU/1/06/355

ATryn

Norveška

10.8.2016

EU/1/06/355

ATryn

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/06/360

Champix

Islandija

13.7.2016

EU/1/06/360

Champix

Norveška

7.7.2016

EU/1/06/360

Champix

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/06/361

Luminity

Islandija

26.7.2016

EU/1/06/361

Luminity

Norveška

6.8.2016

EU/1/06/361

Luminity

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/06/362

Byetta

Islandija

18.8.2016

EU/1/06/363

Sprycel

Islandija

18.8.2016

EU/1/06/363

Sprycel

Norveška

12.8.2016

EU/1/06/363

Sprycel

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/06/364

Adrovance

Islandija

16.10.2016

EU/1/06/365

Elaprase

Islandija

16.10.2016

EU/1/06/366

Tandemact

Islandija

16.10.2016

EU/1/06/374

Lucentis

Lihtenštajn

31.12.2016

EU/1/06/374

Lucentis

Islandija

2.12.2016

EU/1/06/374

Lucentis

Norveška

22.11.2016

EU/1/06/379

Cystadane

Islandija

7.12.2016

EU/1/06/379

Cystadane

Norveška

29.11.2016

EU/1/11/699

Fampyra

Norveška

8.7.2016

EU/1/11/701

Levatiracetam Teva

Norveška

4.8.2016

EU/1/11/701

Levetiracetam Teva

Islandija

26.7.2016

EU/1/11/701

Levetiracetam Teva

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/11/706

Levodopa/Carbidopa/Entacapone Orion

Norveška

15.9.2016

EU/1/11/711

Matever

Islandija

14.7.2016

EU/1/11/711

Matever

Norveška

7.7.2016

EU/1/11/711

Matever

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/11/712

Levetiracetam Accord

Islandija

10.8.2016

EU/1/11/712

Levetiracetam Accord

Norveška

11.8.2016

EU/1/11/712

Levetiracetam Accord

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/11/713

Levetiracetam Actavis

Islandija

5.10.2016

EU/1/11/713

Levetiracetam Actavis

Norveška

30.9.2016

EU/1/11/713

Levetiracetam Actavis

Lihtenštajn

31.10.2016

EU/1/11/715

Plenadren

Islandija

15.8.2016

EU/1/11/715

Plenadren

Norveška

15.8.2016

EU/1/11/715

Plenadren

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/11/716

Eurartesim

Islandija

15.9.2016

EU/1/11/716

Eurartesim

Norveška

15.9.2016

EU/1/11/716

Eurartesim

Lihtenštajn

31.10.2016

EU/1/11/717

Vyndaqel

Islandija

10.8.2016

EU/1/11/717

Vyndaqel

Norveška

11.8.2016

EU/1/11/717

Vyndaqel

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/11/719

Telmisartan Teva Pharma

Islandija

12.7.2016

EU/1/11/722

Pioglitazone Accord

Islandija

13.12.2016

EU/1/11/722

Pioglitazone Accord

Norveška

21.12.2016

EU/1/11/727

Xaluprine

Lihtenštajn

31.12.2016

EU/1/11/727

Xaluprine

Islandija

6.12.2016

EU/1/11/727

Xaluprine

Norveška

5.12.2016

EU/1/11/728

Pramipexole Accord

Islandija

26.7.2016

EU/1/11/728

Pramipexole Accord

Norveška

4.8.2016

EU/1/11/728

Pramipexole Accord

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/11/731

Komboglyze

Islandija

26.7.2016

EU/1/11/731

Komboglyze

Norveška

11.8.2016

EU/1/11/731

Komboglyze

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/11/732

Desloratadine Teva

Islandija

15.8.2016

EU/1/11/732

Desloratadine Teva

Norveška

22.8.2016

EU/1/11/733

Dificlir

Islandija

29.8.2016

EU/1/11/733

Dificlir

Norveška

30.8.2016

EU/1/11/733

Dificlir

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/11/734

Edarbi

Lihtenštajn

31.12.2016

EU/1/11/734

Edarbi

Islandija

2.12.2016

EU/1/11/734

Edarbi

Norveška

22.11.2016

EU/1/11/736

EDURANT

Islandija

10.8.2016

EU/1/11/736

EDURANT

Norveška

11.8.2016

EU/1/11/736

EDURANT

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/11/737

Eviplera

Islandija

10.8.2016

EU/1/11/737

Eviplera

Norveška

11.8.2016

EU/1/11/737

Eviplera

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/11/738

Levetiracetam Actavis Group

Islandija

15.8.2016

EU/1/11/738

Levetiracetam Actavis Group

Norveška

2.9.2016

EU/1/11/738

Levetiracetam Actavis Group

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/11/739

Dasselta

Islandija

22.8.2016

EU/1/11/739

Dasselta

Norveška

5.9.2016

EU/1/11/739

Dasselta

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/11/740

Ameluz

Lihtenštajn

31.12.2016

EU/1/11/740

Ameluz

Islandija

7.12.2016

EU/1/11/740

Ameluz

Norveška

5.12.2016

EU/1/11/741

Levetiracetam SUN

Lihtenštajn

31.12.2016

EU/1/11/741

Levetiracetam Sun

Islandija

5.12.2016

EU/1/11/741

Levetiracetam SUN

Norveška

23.11.2016

EU/1/11/742

Efavirenz Teva

Islandija

16.10.2016

EU/1/11/742

Efavirenz Teva

Norveška

21.10.2016

EU/1/11/743

Repaglinide Accord

Islandija

14.10.2016

EU/1/11/743

Repaglinide Accord

Norveška

21.10.2016

EU/1/11/745

Desloratadin Actavis

Lihtenštajn

31.12.2016

EU/1/11/745

Desloratadine Actavis

Islandija

2.12.2016

EU/1/11/745

Desloratadine Actavis

Norveška

25.11.2016

EU/1/11/746

Desloratadine ratiopharm

Islandija

15.8.2016

EU/1/11/746

Desloratadine ratiopharm

Norveška

22.8.2016

EU/1/11/746

Desloratadine ratiopharm

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/11/747

Colobreathe

Islandija

10.10.2016

EU/1/11/747

Colobreathe

Norveška

13.10.2016

EU/1/11/747

Colobreathe

Lihtenštajn

31.10.2016

EU/1/12/750

Esmya

Lihtenštajn

31.12.2016

EU/1/12/750

Esmya

Islandija

5.12.2016

EU/1/12/750

Esmya

Norveška

29.11.2016

EU/1/12/751

Zelboraf

Norveška

6.10.2016

EU/1/12/751

Zelboraf

Islandija

10.10.2016

EU/1/12/751

Zelboraf

Lihtenštajn

31.10.2016

EU/1/12/753

Signifor

Lihtenštajn

31.12.2016

EU/1/12/753

Signifor

Islandija

6.12.2016

EU/1/12/753

Signifor

Norveška

24.11.2016

EU/1/12/755

Pioglitazone Actavis

Lihtenštajn

31.12.2016

EU/1/12/755

Pioglitazone Actavis

Norveška

9.12.2016

EU/1/12/755

Pioglitazone Actavis

Islandija

2.12.2016

EU/1/12/756

Glidipion

Norveška

9.12.2016

EU/1/12/756

Glidipion

Lihtenštajn

31.12.2016

EU/1/12/756

Glidipion

Islandija

2.12.2016

EU/1/12/763

Ecansya

Norveška

23.12.2016

EU/1/12/793

XALKORI

Islandija

10.8.2016

EU/1/12/793

XALKORI

Norveška

12.8.2016

EU/1/12/793

XALKORI

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/12/794

ADCETRIS

Lihtenštajn

31.10.2016

EU/1/12/794

ADCETRIS

Islandija

2.11.2016

EU/1/12/794

ADCETRIS

Norveška

8.11.2016

EU/1/15/1047

Blincyto

Islandija

10.10.2016

EU/1/15/1047

Blincyto

Norveška

29.9.2016

EU/1/15/1047

Blincyto

Lihtenštajn

31.10.2016

EU/1/16/1086

Tagrisso

Islandija

19.12.2016

EU/2/06/061

Nobilis Influenza H5N2

Islandija

13.7.2016

EU/2/11/128

Emdocam

Islandija

13.7.2016

EU/2/11/132

Nobivac Myxo-RHD

Islandija

25.8.2016

EU/2/11/132

Nobivac Myxo-RHD

Norveška

30.8.2016

EU/2/11/132

Nobivac Myxo-RHD

Lihtenštajn

31.10.2016

EU/2/11/133

Recocam

Islandija

17.8.2016

EU/2/11/133

Recocam

Norveška

25.8.2016

EU/2/11/133

Recocam

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/2/11/134

Inflacam

Lihtenštajn

31.12.2016

EU/2/11/134

Inflacam

Islandija

2.12.2016

EU/2/11/134

Inflacam

Norveška

25.11.2016

EU/2/11/135

Panacur AquaSol

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/2/11/135

Panacur AquaSol

Islandija

2.9.2016

EU/2/11/135

Panacur AquaSol

Norveška

5.9.2016

EU/2/11/137

Activyl Tick Plus

Norveška

23.12.2016

EU/2/12/139

Zulvac 1+8 Bovis

Islandija

19.12.2016

---

PRILOGA III

Seznam podaljšanih dovoljenj za promet

V obdobju od 1. julija do 31. decembra 2016 so bila v državah EGP-Efta podaljšana naslednja dovoljenja za promet:

| Številka EU | Izdelek | Država | Datum dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- |
| EU/1/03/267/012 | Reyataz | Islandija | 13.7.2016 |
| EU/1/08/494/005 | Stelara | Norveška | 24.11.2016 |
| EU/1/08/494/005 | Stelara | Islandija | 5.12.2016 |
| EU/1/11/714/002-003 | Zytiga | Islandija | 1.12.2016 |
| EU/1/11/714/003 | Zytiga | Norveška | 25.11.2016 |
| EU/1/12/776/024 | Fycompa | Islandija | 11.10.2016 |
| EU/1/12/776/024 | Fycompa | Norveška | 10.10.2016 |
| EU/1/14/939/005-006 | Daklinza | Islandija | 13.7.2016 |
| EU/1/14/939/005-006 | Daklinza | Norveška | 4.7.2016 |
| EU/1/15/1024/002 | KEYTRUDA | Islandija | 24.8.2016 |
| EU/1/15/1024/002 | KEYTRUDA | Norveška | 26.8.2016 |
| EU/2/97/004/050-053 | Metacam | Norveška | 29.8.2016 |

Številka EU

Izdelek

Država

Datum dovoljenja

EU/1/03/267/012

Reyataz

Islandija

13.7.2016

EU/1/08/494/005

Stelara

Norveška

24.11.2016

EU/1/08/494/005

Stelara

Islandija

5.12.2016

EU/1/11/714/002-003

Zytiga

Islandija

1.12.2016

EU/1/11/714/003

Zytiga

Norveška

25.11.2016

EU/1/12/776/024

Fycompa

Islandija

11.10.2016

EU/1/12/776/024

Fycompa

Norveška

10.10.2016

EU/1/14/939/005-006

Daklinza

Islandija

13.7.2016

EU/1/14/939/005-006

Daklinza

Norveška

4.7.2016

EU/1/15/1024/002

KEYTRUDA

Islandija

24.8.2016

EU/1/15/1024/002

KEYTRUDA

Norveška

26.8.2016

EU/2/97/004/050-053

Metacam

Norveška

29.8.2016

---

PRILOGA IV

Seznam preklicanih dovoljenj za promet

V obdobju od 1. julija do 31. decembra 2016 so bila v državah EGP-Efta preklicana naslednja dovoljenja za promet:

| Številka EU | Izdelek | Država | Datum preklica |
| --- | --- | --- | --- |
| EU/1/00/137 | Avandia | Islandija | 12.8.2016 |
| EU/1/03/258 | Avandamet | Islandija | 12.8.2016 |
| EU/1/07/385 | Focetria | Islandija | 12.8.2016 |
| EU/1/08/489 | Opgenra | Islandija | 14.7.2016 |
| EU/1/08/489 | Opgenra | Norveška | 11.8.2016 |
| EU/1/08/489 | Opgenra | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/08/500 | Fablyn | Islandija | 12.8.2016 |
| EU/1/08/506 | Celvapan | Islandija | 7.12.2016 |
| EU/1/08/506 | Celvapan | Lihtenštajn | 31.12.2016 |
| EU/1/08/506 | Celvapan | Norveška | 21.12.2016 |
| EU/1/09/518 | PANTECTA Control | Islandija | 7.10.2016 |
| EU/1/09/518 | PANTECTA Control | Norveška | 20.10.2016 |
| EU/1/09/518 | PANTECTA Control | Lihtenštajn | 31.10.2016 |
| EU/1/09/563 | ChondroCelect | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/09/563 | ChondroCelect | Islandija | 15.8.2016 |
| EU/1/09/563 | ChondroCelect | Norveška | 11.8.2016 |
| EU/1/10/657 | Prepandemic Influenza vaccine (H5N1) (surface antigen, inactivated, adjuvanted) Novartis Vaccines and Dia | Islandija | 12.8.2016 |
| EU/1/11/721 | Paglitaz | Islandija | 12.8.2016 |
| EU/1/12/810 | Krystexxa | Islandija | 14.7.2016 |
| EU/1/12/810 | Krystexxa | Norveška | 6.7.2016 |
| EU/1/12/810 | Krystexxa | Lihtenštajn | 31.8.2016 |
| EU/1/13/831 | Capecitabine SUN | Islandija | 13.7.2016 |
| EU/1/13/831 | Capecitabine SUN | Norveška | 6.7.2016 |
| EU/1/13/883 | Vitekta | Islandija | 10.11.2016 |
| EU/1/13/883 | Vitekta | Lihtenštajn | 31.12.2016 |
| EU/1/13/883 | Vitekta | Norveška | 15.12.2016 |
| EU/1/14/942 | Clopidogrel/Acetylsalicylic acid Teva | Islandija | 26.7.2016 |

Številka EU

Izdelek

Država

Datum preklica

EU/1/00/137

Avandia

Islandija

12.8.2016

EU/1/03/258

Avandamet

Islandija

12.8.2016

EU/1/07/385

Focetria

Islandija

12.8.2016

EU/1/08/489

Opgenra

Islandija

14.7.2016

EU/1/08/489

Opgenra

Norveška

11.8.2016

EU/1/08/489

Opgenra

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/08/500

Fablyn

Islandija

12.8.2016

EU/1/08/506

Celvapan

Islandija

7.12.2016

EU/1/08/506

Celvapan

Lihtenštajn

31.12.2016

EU/1/08/506

Celvapan

Norveška

21.12.2016

EU/1/09/518

PANTECTA Control

Islandija

7.10.2016

EU/1/09/518

PANTECTA Control

Norveška

20.10.2016

EU/1/09/518

PANTECTA Control

Lihtenštajn

31.10.2016

EU/1/09/563

ChondroCelect

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/09/563

ChondroCelect

Islandija

15.8.2016

EU/1/09/563

ChondroCelect

Norveška

11.8.2016

EU/1/10/657

Prepandemic Influenza vaccine (H5N1) (surface antigen, inactivated, adjuvanted) Novartis Vaccines and Dia

Islandija

12.8.2016

EU/1/11/721

Paglitaz

Islandija

12.8.2016

EU/1/12/810

Krystexxa

Islandija

14.7.2016

EU/1/12/810

Krystexxa

Norveška

6.7.2016

EU/1/12/810

Krystexxa

Lihtenštajn

31.8.2016

EU/1/13/831

Capecitabine SUN

Islandija

13.7.2016

EU/1/13/831

Capecitabine SUN

Norveška

6.7.2016

EU/1/13/883

Vitekta

Islandija

10.11.2016

EU/1/13/883

Vitekta

Lihtenštajn

31.12.2016

EU/1/13/883

Vitekta

Norveška

15.12.2016

EU/1/14/942

Clopidogrel/Acetylsalicylic acid Teva

Islandija

26.7.2016

---

PRILOGA V

Seznam začasno odvzetih dovoljenj za promet

V obdobju od 1. julija do 31. decembra 2016 so bila v državah EGP-Efta začasno odvzeta naslednja dovoljenja za promet:

| Številka EU | Izdelek | Država | Datum začasnega odvzema |
| --- | --- | --- | --- |
| EU/2/15/192 | Velactis | Islandija | 30.8.2016 |
| EU/2/15/192 | Velactis | Norveška | 29.8.2016 |
| EU/2/15/192 | Velactis | Lihtenštajn | 31.8.2016 |

Številka EU

Izdelek

Država

Datum začasnega odvzema

EU/2/15/192

Velactis

Islandija

30.8.2016

EU/2/15/192

Velactis

Norveška

29.8.2016

EU/2/15/192

Velactis

Lihtenštajn

31.8.2016

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 7.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 195/44 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 195/44

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.8954 – BPEA/PAI/WFC)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2018/C 195/12)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Baring Asia Private Equity Fund VI („BPEA“, Kajmanski otoki), ki je pod nadzorom podjetja Baring Azija (Hongkong), |
| --- | --- |

—

Baring Asia Private Equity Fund VI („BPEA“, Kajmanski otoki), ki je pod nadzorom podjetja Baring Azija (Hongkong),

| — | PAI Partners SAS („PAI“, Francija), |
| --- | --- |

—

PAI Partners SAS („PAI“, Francija),

| — | GB WFC International S.à.r.l („WFC“, Luksemburg). |
| --- | --- |

—

GB WFC International S.à.r.l („WFC“, Luksemburg).

Podjetji BPEA in PAI pridobita v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah skupni nadzor nad celotnim podjetjem WFC.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

—   za BPEA: sklad zasebnega kapitala, osredotočen na ohranjanje kapitala ter ustvarjanje vrednosti po naložbah, in sicer z naložbami v azijske države. BPEA je pod skupnim nadzorom z drugimi skladi zasebnega kapitala, ki zajemajo celotno podjetje Baring Asla,

—   za PAI: zasebno kapitalsko podjetje, ki upravlja več skladov in jim svetuje. Skladi imajo v lasti podjetja v različnih gospodarskih sektorjih, kot so poslovne storitve, živila in potrošniško blago, splošna industrija, zdravstvo ter maloprodaja in distribucija,

—   for WFC: splošna prodajna zračnega tovora in upravljanje, ki zagotavlja zunanje storitve za letalske družbe.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.8954 – BPEA/PAI/WFC

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

| E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks +32 22964301 |
| Poštni naslov: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 7.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 195/46 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 195/46

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.8928 – Francisco Partners/VeriFone)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2018/C 195/13)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Francisco Partners Management LP („Francisco Partners“, Združene države Amerike), |
| --- | --- |

—

Francisco Partners Management LP („Francisco Partners“, Združene države Amerike),

| — | VeriFone Systems, Inc. („VeriFone“, Združene države Amerike). |
| --- | --- |

—

VeriFone Systems, Inc. („VeriFone“, Združene države Amerike).

Podjetje Francisco Partners pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem VeriFone.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

—   Francisco Partners: zasebno kapitalsko podjetje, osredotočeno izključno na naložbe v programsko opremo in tehnološko podprto poslovanje,

—   VeriFone: podjetje je dejavno predvsem na področju oblikovanja, proizvodnje in dobave plačilnih naprav za prodajna mesta („POS“) ter s tem povezanih storitev.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.8928 – Francisco Partners/VeriFone

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

| E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks +32 22964301 |
| Poštni naslov: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 7.6.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 195/47 |
| --- | --- | --- | --- |

7.6.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 195/47

---

Objava zahtevka za spremembo v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2018/C 195/14)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek za spremembo.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAŠČITENE OZNAČBE POREKLA/ZAŠČITENE GEOGRAFSKE OZNAČBE, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s prvim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012

„GAILTALER SPECK“

EU št.: PGI-AT-0192-AM01 – 5.4.2017

ZOP ( ) ZGO ( X )

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

| Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten |
| --- |
| c/o Albert Jank |
| Götzing 4 |
| 9624 Egg |
| AVSTRIJA |
| Tel. +43 6504282000 |
| E-naslov: Albert.jank@gailtalerspeck.at |

Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten

c/o Albert Jank

Götzing 4

9624 Egg

AVSTRIJA

Tel. +43 6504282000

E-naslov: Albert.jank@gailtalerspeck.at

Vlagatelj zahtevka ustreza prvotni skupini vložnikov in zastopa skupnost vseh trenutnih proizvajalcev proizvoda „Gailtaler Speck“ ZGO.

2.   Država članica ali tretja država

Avstrija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| — | ☐ | Ime proizvoda |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Opis proizvoda |
| — | ☒ | Geografsko območje |
| — | ☒ | Dokazilo o poreklu |
| — | ☒ | Metoda proizvodnje |
| — | ☒ | Povezava |
| — | ☒ | Označevanje |
| — | ☒ | Drugo [kontaktni podatki pristojnega organa in skupine vložnikov, vrsta proizvoda, nadzorni organ, nacionalni pravni predpisi, seznam literature in virov] |

—

☐

Ime proizvoda

—

☒

Opis proizvoda

—

☒

Geografsko območje

—

☒

Dokazilo o poreklu

—

☒

Metoda proizvodnje

—

☒

Povezava

—

☒

Označevanje

—

☒

Drugo [kontaktni podatki pristojnega organa in skupine vložnikov, vrsta proizvoda, nadzorni organ, nacionalni pravni predpisi, seznam literature in virov]

4.   Vrsta sprememb

| — | ☒ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- | --- |
| — | ☐ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |

—

☒

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, ki se ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

—

☐

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZOP ali ZGO, za katero enotni dokument (ali enakovredni dokument) ni bil objavljen, pri čemer se sprememba ne šteje za manjšo v skladu s tretjim pododstavkom člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe

Dosedanja specifikacija, ki je bila sestavljena iz več posameznih dokumentov (povzetek, specifikacija), je bila združena v en dokument in predelana, da se izboljša preglednost in da se hkrati predvsem posodobijo zahteve za metodo proizvodnje in dokazilo o poreklu. Poleg tega se predpisi za proizvodnjo (npr. „Gailtaler Speckrichtlinien“/smernice za proizvodnjo za „Gailtaler Speck“) iz materialnega dela, na katere se je doslej sklicevala specifikacija, odslej neposredno prevzamejo v specifikacijo in s tem postanejo predmet režima sprememb, ki ga predvideva pravo Skupnosti. Navedbe, ki so se doslej nanašale na interni sistem združenja za zagotavljanje kakovosti in nadzor, se črtajo. Prav tako se opusti ponavljanje splošno veljavnih predpisov za živinorejo (npr. prepoved krmljenja z živalskimi mokami ali industrijskimi kuhinjskimi odpadki) ali za proizvodnjo slanine v specifikaciji. Preostale priloge k specifikaciji se torej uporabljajo izključno kot dokazilo.

Podrobneje:

Opis proizvoda

Nadomestita se točka 4.2 povzetka:

„Za proizvodnjo ‚Gailtaler Speck‘ se vzrejajo prašiči naslednjih pasem: Landrace, Edelschwein, križanci pasem Landschwein in Edelschwein, pasma Duroc, križanci iz priznanih koroških vzrejnih programov.

Prašiče je treba pitati v pogojih, določenih v smernicah za proizvodnjo za ‚Gailtaler Speck‘.

Za proizvodnjo za ‚Gailtaler Speck‘ se uporablja sveže svinjsko meso s pH-vrednostjo največ 5,8 %. Pri tem se uporabijo kosi slanine v celoti, po potrebi posamezni deli ene strani – trebuh, kare, trebušni kare, stegno in pleče.

‚Gailtaler Speck‘ se razsoli, hladno prekadi in zori v posebnih prostorih za zorenje. Barva zunanjega dela proizvoda ‚Gailtaler Speck‘ je zlatorumena, narezani del je živo rdeč z belim predelom slanine. ‚Gailtaler Speck‘ ima zelo izrazit okus po razsolu, prekajenem in mesu in je le rahlo začinjen in blago slan. Zanj sta značilna trda konsistenca in mehek ugriz, v ustih pa se prhko raztopi.“

in točka 4.2 specifikacije (opis proizvoda in vrsta proizvoda):

„‚Gailtaler Speck‘ je surovi izdelek iz razsoljenega svinjskega mesa. V smernicah ‚Gailtaler Speck – Richtlinien‘ so v tretjem razdelku določeni znaki kakovosti za ‚Gailtaler Speck‘. Ti znaki so (prim. Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, 1999b, priloga k točki 4.2):

| — | surovine: ‚Gailtaler Speck‘ se proizvaja iz svinjskega mesa naslednjih pasem: Landrace, Edelschwein, križancev pasem Landschwein in Edelschwein, pasme Duroc in križancev priznanih koroških vzrejnih programov, |
| --- | --- |

—

surovine: ‚Gailtaler Speck‘ se proizvaja iz svinjskega mesa naslednjih pasem: Landrace, Edelschwein, križancev pasem Landschwein in Edelschwein, pasme Duroc in križancev priznanih koroških vzrejnih programov,

| — | deli, receptura in sestavine: za proizvodnjo ‚Gailtaler Speck‘ se uporablja sveže svinjsko meso s pH-vrednostjo največ 5,8. ‚Gailtaler Speck‘ se proizvaja iz naslednjih kosov mesa: celotnih kosov slanine oz. po potrebi posameznih delov: trebuha, kareja, trebušnega kareja, stegna, plečeta. Predelava poteka v naravni obliki kosov mesa – ti se nikoli ne stiskajo. Za razsoljevanje se uporabljajo kuhinjska sol ali razsol, poper, česen in tradicionalne začimbne mešanice po izročilu. Pri tem se uporabljajo predvsem začimbe ingver, koriander, kumina, lovor, piment, paprika, rožmarin, brin in sladkor. Prekajevanje poteka v obliki ‚hladnega prekajevanja‘ (temperatura prekajevanja je največ 22 °C), |
| --- | --- |

—

deli, receptura in sestavine: za proizvodnjo ‚Gailtaler Speck‘ se uporablja sveže svinjsko meso s pH-vrednostjo največ 5,8. ‚Gailtaler Speck‘ se proizvaja iz naslednjih kosov mesa: celotnih kosov slanine oz. po potrebi posameznih delov: trebuha, kareja, trebušnega kareja, stegna, plečeta. Predelava poteka v naravni obliki kosov mesa – ti se nikoli ne stiskajo. Za razsoljevanje se uporabljajo kuhinjska sol ali razsol, poper, česen in tradicionalne začimbne mešanice po izročilu. Pri tem se uporabljajo predvsem začimbe ingver, koriander, kumina, lovor, piment, paprika, rožmarin, brin in sladkor. Prekajevanje poteka v obliki ‚hladnega prekajevanja‘ (temperatura prekajevanja je največ 22 °C),

| — | videz: ‚Gailtaler Speck‘ je od zunaj zlatorumene barve, maščoba je bela, mišično meso ima živo rdečo barvo. ‚Gailtaler Speck‘ nima pomanjkljivosti v zunanjem delu niti v zarezanem delu, |
| --- | --- |

—

videz: ‚Gailtaler Speck‘ je od zunaj zlatorumene barve, maščoba je bela, mišično meso ima živo rdečo barvo. ‚Gailtaler Speck‘ nima pomanjkljivosti v zunanjem delu niti v zarezanem delu,

| — | okus: ‚Gailtaler Speck‘ ima blago slan in zelo izrazit okus po razsolu, prekajenem in mesu. ‚Gailtaler Speck‘ nima nezaželenega okusa, |
| --- | --- |

—

okus: ‚Gailtaler Speck‘ ima blago slan in zelo izrazit okus po razsolu, prekajenem in mesu. ‚Gailtaler Speck‘ nima nezaželenega okusa,

| — | konsistenca: za ‚Gailtaler Speck‘ sta značilna trda konsistenca in mehek ugriz, v ustih pa se prhko raztopi, |
| --- | --- |

—

konsistenca: za ‚Gailtaler Speck‘ sta značilna trda konsistenca in mehek ugriz, v ustih pa se prhko raztopi,

| — | posebne lastnosti: metoda ‚hladnega prekajevanja‘, prednostna predelava kosov slanine v celoti in predelava mesa v nestisnjenem stanju predstavljajo kombinacijo značilnosti proizvoda, tipično za Ziljsko dolino“, |
| --- | --- |

—

posebne lastnosti: metoda ‚hladnega prekajevanja‘, prednostna predelava kosov slanine v celoti in predelava mesa v nestisnjenem stanju predstavljajo kombinacijo značilnosti proizvoda, tipično za Ziljsko dolino“,

in sicer z naslednjo različico besedila:

„4.2.   Opis proizvoda

Pri ‚Gailtaler Speck‘ gre za surovi izdelek iz soljenega nestisnjenega svinjskega mesa, ki ima naslednje značilnosti:

| — | surovine: ‚Gailtaler Speck‘ se proizvaja iz mesa izključno naslednjih pasem prašičev: Landrace, Edelschwein, Duroc-Schwein, Schwäbisch-Hällisches Sattelschwein in križancev teh pasem. Poleg tega so dovoljeni tudi križanci teh pasem s pasmo Pietrain (kot samci za razplod), |
| --- | --- |

—

surovine: ‚Gailtaler Speck‘ se proizvaja iz mesa izključno naslednjih pasem prašičev: Landrace, Edelschwein, Duroc-Schwein, Schwäbisch-Hällisches Sattelschwein in križancev teh pasem. Poleg tega so dovoljeni tudi križanci teh pasem s pasmo Pietrain (kot samci za razplod),

| — | sestavine, receptura in postopek predelave: za proizvodnjo za ‚Gailtaler Speck‘ se uporabi izključno sveže meso brez kosti, ki se v svoji naravni obliki, ne da bi bilo stisnjeno, uporablja za nadaljnjo predelavo. ‚Gailtaler Speck‘ je načeloma mogoče izdelati iz vseh kosov mesa, tudi iz celotnih kosov slanine. Uporabljajo pa se predvsem trebuh, kare, trebušni kare, stegno in pleče. Pred razkosavanjem svinjskih polovic veterinarska služba preveri njihovo zdravstveno neoporečnost, skladno s postopkom, navedenim v točki 4.5.2, pa se te s tradicionalno mešanico soli in začimb po izročilu razsolijo, prekadijo (dimljenje) in zorijo (sušenje), |
| --- | --- |

—

sestavine, receptura in postopek predelave: za proizvodnjo za ‚Gailtaler Speck‘ se uporabi izključno sveže meso brez kosti, ki se v svoji naravni obliki, ne da bi bilo stisnjeno, uporablja za nadaljnjo predelavo. ‚Gailtaler Speck‘ je načeloma mogoče izdelati iz vseh kosov mesa, tudi iz celotnih kosov slanine. Uporabljajo pa se predvsem trebuh, kare, trebušni kare, stegno in pleče. Pred razkosavanjem svinjskih polovic veterinarska služba preveri njihovo zdravstveno neoporečnost, skladno s postopkom, navedenim v točki 4.5.2, pa se te s tradicionalno mešanico soli in začimb po izročilu razsolijo, prekadijo (dimljenje) in zorijo (sušenje),

| — | videz: ‚Gailtaler Speck‘ je na zunaj zlatorumene barve, maščobni del je čisto bel in jasno viden, mišično meso ima živo rdečo barvo, |
| --- | --- |

—

videz: ‚Gailtaler Speck‘ je na zunaj zlatorumene barve, maščobni del je čisto bel in jasno viden, mišično meso ima živo rdečo barvo,

| — | okus in konsistenca: ‚Gailtaler Speck‘ je rahlo začinjen (brez prevladujoče note brina), blago slan in ima zelo izrazit okus po razsolu, prekajenem in mesu; čeprav je maščobni del čvrstejši kot pri drugih vrstah slanine, se slanina v ustih prhko raztopi, na ugriz pa je mehka. ‚Gailtaler Speck‘ nima pomanjkljivosti niti v zunanjem niti v zarezanem delu niti nezaželenega okusa, |
| --- | --- |

—

okus in konsistenca: ‚Gailtaler Speck‘ je rahlo začinjen (brez prevladujoče note brina), blago slan in ima zelo izrazit okus po razsolu, prekajenem in mesu; čeprav je maščobni del čvrstejši kot pri drugih vrstah slanine, se slanina v ustih prhko raztopi, na ugriz pa je mehka. ‚Gailtaler Speck‘ nima pomanjkljivosti niti v zunanjem niti v zarezanem delu niti nezaželenega okusa,

| — | trženje: ‚Gailtaler Speck‘ je mogoče prodajati v odprtem ali zapakiranem stanju, kot celoto, po delih ali narezanega.“ |
| --- | --- |

—

trženje: ‚Gailtaler Speck‘ je mogoče prodajati v odprtem ali zapakiranem stanju, kot celoto, po delih ali narezanega.“

Obrazložitev

Seznam prašičjih pasem, dovoljenih za proizvodnjo za „Gailtaler Speck“, je bil natančneje določen, zlasti pa je bila črtana navedba „priznanih koroških vzrejnih programov“. Ker poreklo pujskov v bodoče ne bo več omejeno na Koroško (glej točko o geografskem območju), so v sedanji različici specifikacije pasme in možnosti križanja konkretno navedene. Na novo je bila na seznam dovoljenih prašičjih pasem vključena le pasma Schwäbisch Hällische Sattelschwein, kajti ta ponuja dobro kakovost mesa in maščobe in je zaradi odpornosti na vremenske vplive zelo primerna za rejo na prostem, kar je bistveno za morebitno biološko proizvodnjo. Križanci so – kot že doslej skladno s koroškimi vzrejnimi programi – dovoljeni med vsemi dopustnimi pasmami in tudi s samci za razplod pasme Pietrain. Nasprotno pa križanci med čistimi mesnimi pasmami, ne zagotavljajo želenega izrazito vidnega deleža maščobe.

Dosedanjo navedbo največje pH-vrednosti 5,8 je bilo mogoče opustiti, saj je načeloma treba zagotavljati zdravstveno neoporečnost, ki jo mora preveriti in potrditi veterinarska služba (veterinar kot oglednik). Poleg tega proizvajalec slanine na podlagi svojih izkušenj prepozna, ali je meso primerno za predelavo za slanino.

Medtem ko so se prej za proizvodnjo slanine redno uporabljali kosi slanine v celoti in le po potrebi posamezni deli, se je to razmerje zdaj obrnilo, kar je posledica želje strank in različnih oblik trženja. Te so bile zaradi razjasnitve vključene v specifikacijo.

Opis videza in konsistence slanine je nekoliko podrobnejši; določeno je, da mora imeti „Gailtaler Speck“„jasno viden“ delež maščobe. Natančnejša določitev pri naravnem proizvodu ni mogoča, zlasti ker pride delež maščobe pri kastratih in samicah ter pri različnih kosih mesa različno do izraza. Zaradi daljše življenjske dobe prašičev, rejenih za proizvodnjo slanine v Ziljski dolini, in njihove večje minimalne žive teže v času zakola (ta znaša 120 kg namesto običajnih 85 kg, kot je evropsko povprečje pri normalni proizvodnji slanine) pa je delež maščobe pri „Gailtaler Speck“ občutno večji kot pri primerljivih proizvodih. Izrazita čvrstost maščobnega dela pri „Gailtaler Speck“, ki je zdaj posebej omenjena v besedilu, se pripisuje posebnemu krmljenju prašičev z zelo majhnim deležem koruze (največ 10 % namesto za Evropo običajnih največ 70 %).

Za razjasnitev so bile v smislu dosedanjih navad pri prodaji dopolnjene navedbe o dovoljenih oblikah trženja, po katerih se lahko „Gailtaler Speck“ prodaja v odprtem ali zapakiranem stanju, kot celota (to pomeni kot nenarezan kos slanine ali nenarezan delni kos), po delih kot kos trebuha, kareja, trebušnega kareja, stegna ali plečeta, ali pa narezan na rezine, kocke itn.

Dosedanje navedbe o „hladnem prekajevanju“ in seznam začimb, dovoljenih za doseganje tradicionalnega značaja proizvoda, so bile prestavljene v točko „Metoda proizvodnje“.

Geografsko območje

Geografsko območje

—   Prvi stavek točke 4.3 povzetka:

„Proizvodno območje opredeljujejo občine Koče-Muta (Kötschach-Mauthen), Dole (Dellach), Cirkno (Kirchbach), Višprijska dolina (Gitschtal), Šmohor (Hermagor), Sv. Štefan v Ziljski dolini (St. Stefan im Gailtal), Čajna v Ziljski dolini (Nötsch im Gailtal), Bistrica na Zilji (Feistritz an der Gail) in Straja vas (Hohenthurn).“

in točka 4.3.1 specifikacije („Navedba proizvodnega območja“):

„Zaradi naravnoprostorskih danosti (prim. točko 4.6) in zaradi zgodovinskega razvoja (prim. točko 4.4) se je v Ziljski dolini oblikovala posebna kultura proizvodnje slanine. Na podlagi zgodovinskih dokumentov in virov, ki dokazujejo zgodovinski razvoj proizvodnje slanine, se v nadaljevanju opredeli območje za tisto regijo, v kateri se lahko proizvaja ‚Gailtaler Speck‘.

Na primer s seznama osnovnih stroškov služinčadi, narejenega okrog leta 1830, je mogoče lepo razbrati pomen proizvoda ‚Gailtaler Speck‘ na jedilniku prebivalstva Ziljske doline (prim. Deželni arhiv Koroške (Kärntner Landesarchiv), stabilni kataster, priloga A k točki 4.3.1).

Pomen, ki ga je imela slanina v prehrani prebivalstva Ziljske doline, postane v primerjavi z drugimi regijami Koroške očiten na podlagi dodatnih zgodovinskih dokumentov (prim. Deželni arhiv Koroške (Kärntner Landesarchiv), stabilni kataster, priloga B k točki 4.3.1). Razlogi za to so posebni naravnoprostorski pogoji Ziljske doline, zaradi katerih je območje posebno primerno za proizvodnjo visokokakovostnih izdelkov iz surovega soljenega mesa (prim. točko 4.6).

Opredelitev območja na severu in jugu sledi razmejitvi Ziljske doline, ki je običajna po prevladujočem prometnem pojmovanju, namreč po severnem in južnem pogorju, po Karnijskih Alpah na jugu ob državni meji z Italijo, ki spadajo k Južnim apneniškim Alpam, in Ziljskih Alpah na severu, po katerih hkrati potekajo meje občin Ziljske doline. Razmejitev območja na vzhodu in zahodu poteka na podlagi naravnih danosti, predvsem podnebnih razmer, ki imajo kot pogoj za proizvodnjo slanine odločilen pomen.

V naslednjem razdelku je, s sklicem na ustrezne priloge, podrobneje prikazana opredelitev območja, kjer so proizvodni obrati, upravičeni do proizvodnje za ‚Gailtaler Speck‘ (ZGO). Lega Ziljske doline znotraj Evrope na ravni NUTS 2 in znotraj Republike Avstrije je prikazana v prilogi C k točki 4.3.1 (prim. ZT-Kanzlei Blechl & Piechl, 1999a, priloga C k točki 4.3.1). Območje je torej opredeljeno z občinami, v katerih so proizvodni obrati za ‚Gailtaler Speck‘, in s topografskim položajem, ki je odločilen za podnebne razmere. To zadeva občine Koče-Muta (Kötschach-Mauthen), Dole (Dellach), Cirkno (Kirchbach), Šmohor (Hermagor), Višprijska dolina (Gitschtal), Sv. Štefan v Ziljski dolini (St. Stefan im Gailtal), Čajna v Ziljski dolini (Nötsch im Gailtal), Bistrica na Zilji (Feistritz an der Gail) in Straja vas (Hohenthurn) (prim. ZT-Kanzlei Blechl & Piechl, 1999b, priloga D k točki 4.3.1).“

se preoblikujeta, kot sledi:

„4.3   Geografsko območje

4.3.1   Opredelitev

Geografsko območje leži v avstrijski zvezni deželi Koroška.

Zaradi naravnih danosti in zaradi zgodovinskega razvoja se je v Ziljski dolini oblikovala posebna kultura proizvodnje slanine. Na podlagi zgodovinskih dokumentov in virov, ki dokazujejo zgodovinski razvoj proizvodnje slanine, se v nadaljevanju opredeli območje za tisto regijo, v kateri se lahko proizvaja ‚Gailtaler Speck‘.

Območje po prevladujočem prometnem pojmovanju razmejujejo Karnijske Alpe na jugu ob državni meji z Italijo in Ziljske Alpe na severu, po katerih hkrati potekajo meje občin Ziljske doline. Razmejitev območja na vzhodu in zahodu poteka na podlagi naravnih danosti, predvsem podnebnih razmer, ki imajo kot pogoj za proizvodnjo slanine odločilen pomen (glej Steinhauser 1958). Proizvodno območje se je oblikovalo skozi zgodovino (glej Deželni arhiv Koroške (Kärntner Landesarchiv), elaborat katastrskega vrednotenja, 1832).

V opredeljeno geografsko regijo (v nadaljnjem besedilu: opredeljena regija oziroma regija) spadajo naslednje občine: Dole (Dellach), Bistrica na Zilji (Feistritz an der Gail), Višprijska dolina (Gitschtal), Šmohor (Hermagor), Straja vas (Hohenthurn), Cirkno (Kirchbach), Koče-Muta (Kötschach-Mauthen), Čajna v Ziljski dolini (Nötsch im Gailtal) in Sv. Štefan v Ziljski dolini (St. Stefan im Gailtal).

Za ponazoritev in natančno razmejitev območja je opredeljena regija na naslednjih grafikah označena z rdečo barvo.

Image “

Obrazložitev

Navedbe so bile strnjene na tisto, kar je bistveno, besedilo pa je skrajšano; opredelitev območja z navajanjem občin je ostala nespremenjena, prav tako navedbe v zvezi z razmejitvijo območja na podlagi naravnih danosti. Poleg tega so bili dodani novi, preglednejši zemljevidi.

—   Drugi stavek točke 4.3 povzetka:

„Prašiči, ki se uporabljajo za proizvodnjo ‚Gailtaler Speck‘, izhajajo iz Ziljske doline, po potrebi pa tudi iz drugih regij zvezne dežele Koroške.“

in točka 4.3.2 specifikacije („Navedba območja porekla osnovnih proizvodov“):

„Za proizvodnjo za ‚Gailtaler Speck‘ se skladno z razdelkoma 1.2 in 1.3 smernic ‚Gailtaler Speck-Richtlinien‘ načeloma uporablja meso prašičev, ki izhajajo iz Ziljske doline. Če povpraševanja po pujskih oziroma pitanih prašičih ni mogoče zadovoljiti s ponudbo iz Ziljske doline, je dovoljeno uporabiti prašiče iz drugih regij Koroške, prikazanih v prilogi A k točki 4.3.2 (prim. Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, 1999b, priloga k točki 4.2, in ZT-Kanzlei Blechl & Piechl, 1999c, priloga k točki 4.3.2). Pri tem skladno z razdelkoma 1.2 in 1.3 smernic ‚Gailtaler Speck-Richtlinien‘ pridejo v poštev le tisti osnovni proizvodi, ki so proizvedeni ob upoštevanju standardov proizvodnje, kakovosti in nadzora, določenih v smernicah ‚Gailtaler Speck-Richtlinien‘, oziroma po enakovrednih smernicah. Primerne osnovne proizvode proizvajajo na primer obrati, ki so člani združenja ARGE Kärntner Schweineproduktion.“

se nadomestita z naslednjo formulacijo:

„4.3.2   Izvor surovin

Za proizvodnjo za ‚Gailtaler Speck‘ se uporablja meso prašičev, ki izhajajo iz opredeljene regije, kar pomeni, da so bili tu skoteni, vzrejeni in pitani, vendar je dovoljen dokup pujskov drugega izvora do največje teže 31 kg, če pripadajo pasmam, navedenim v tej specifikaciji.“

Obrazložitev

Dosedanja omejitev po potrebi dovoljenega dokupa prašičev na živali, ki so skladno s predpisanimi smernicami za krmljenje vzrejene izključno v zvezni deželi Koroški, je bila glede na razvoj prava Unije opuščena. Pri nadzoru upoštevanja smernic za krmljenje izven Ziljske doline so se pojavile tudi organizacijske težave.

Namesto tega je bilo določeno, da se smejo dokupiti in pozneje vključiti v proizvodni proces, ki obvezno in nadzorovano poteka na opredeljenem območju, samo pujski (to pomeni, da starejše živali niso dovoljene) dovoljenih pasem oziroma križancev do največje teže 31 kg. V primeru večje teže od navedene, ki ustreza starosti približno 10 tednov, se prašiči ne štejejo več za „pujske“.

—   Naslednji odstavek se doda na novo:

„4.3.3   Koraki, ki jih je treba izvesti na opredeljenem območju

Pitanje pujskov, razkosavanje mesa in sama proizvodnja slanine (razsoljevanje, prekajevanje in zorenje) morajo potekati v registriranih obratih v opredeljeni regiji.“

Obrazložitev

Ta razdelek je namenjen podrobnejši opredelitvi tistih korakov, ki jih je treba prav tako izvesti na opredeljenem območju. Pri tem se pojem „registrirani obrati“ navezuje na obrate, ki jih določi „centralni registracijski organ“ skupine vložnikov (prim. točko „Dokazilo o poreklu“).

Dokazilo o poreklu

Dokazilo o poreklu

Dosedanje navedbe v zvezi s to točko (v glavnem prikaz zgodovinskega razvoja proizvoda in njegovega gospodarskega pomena za regijo) se prestavijo v točko „Povezava z geografskim območjem“ in tam vključijo v predelani obliki. Na njihovo mesto se vključijo določbe, namenjene zagotavljanju sledljivosti:

„4.4   Dokazilo o poreklu

Zagotavljanju avtentičnosti in sledljivosti za ‚Gailtaler Speck‘ (ZGO) so namenjeni naslednji ukrepi, ki presegajo splošne obveznosti dokumentiranja:

—   Centralni registracijski organ

Skupina vložnikov ima registracijski organ, pri katerem se morajo – ne glede na formalno članstvo – registrirati vsi obrati, ki se ukvarjajo z vzrejo/pitanjem, predelavo, proizvodnjo slanine in trgovino v okviru specifikacije. To ne velja za mesta, ki prodajajo zapakirano končno trgovsko blago, če ga ne predelujejo. V tem registru so podatki o naslovih in kontaktni podatki registriranih obratov ter njihovo področje delovanja. Vsak obrat dobi registracijsko številko, s katero je mogoče identificirati obrat in njegove označene proizvode. Preden se prvič začne izvajati pitanje, predelava ali podobno, se je treba pri registracijskem organu pisno registrirati (e-pošta, faks, dopis po pošti).

—   Poseben sistem za plombiranje mesa

Kosi mesa, ki prihajajo iz zakola (še sveži), se med razkosavanjem opremijo z zelenimi ali rdečimi vpenjalnimi plombami, ki jih – tudi obratom, ki niso včlanjeni – izdaja izključno skupina vložnikov. Te plombe vsebujejo zaporedno osemmestno številko, ki se vnese v register plomb, ki ga vodi skupina vložnikov in po kateri je mogoče ugotoviti posameznega prejemnika plombe. Za proizvodnjo slanine se lahko uporabljajo le plombirani kosi mesa.

Dovoljene so samo vpenjalne varnostne plombe za enkratno uporabo, ki omogočajo prepoznavanje manipulacij (debeline 2 mm, širine 10 mm) in morajo poleg slike nasmejane prašičje glave vsebovati tudi napis ‚Gailtaler Speck‘.

Različni barvi plomb označujeta različni proizvodni verigi:

| — | zelena pomeni, da pitanje in razkosavanje živali ter nadaljnja predelava potekajo v istem kmetijskem obratu, |
| --- | --- |

—

zelena pomeni, da pitanje in razkosavanje živali ter nadaljnja predelava potekajo v istem kmetijskem obratu,

| — | rdeča pa pomeni, da gre za predelavo s specifikacijo skladnih surovin (to pomeni živali, ki niso pitane v lastnem obratu), ki jih dokupi proizvajalec slanine (kmet ali obrat za razkosavanje). |
| --- | --- |

—

rdeča pa pomeni, da gre za predelavo s specifikacijo skladnih surovin (to pomeni živali, ki niso pitane v lastnem obratu), ki jih dokupi proizvajalec slanine (kmet ali obrat za razkosavanje).

—   Obvezno poročanje o dokupu pujskov

Vsak registrirani obrat, ki dokupi pujske, mora o tem v roku 5 delovnih dni obvestiti registracijski organ in navesti število, poreklo (št. LFBIS in ime proizvajalca) in težo posameznih živali.

V okviru zagotavljanja porekla so za nadzor pomembni naslednji dokumenti/dokazila:

Registracijski organ:

| — | register obratov, |
| --- | --- |

—

register obratov,

| — | register plomb: vsebuje imena proizvajalcev slanine ter število in številke plomb, ki so jim bile izdane, |
| --- | --- |

—

register plomb: vsebuje imena proizvajalcev slanine ter število in številke plomb, ki so jim bile izdane,

| — | obvestila o dokupu pujskov. |
| --- | --- |

—

obvestila o dokupu pujskov.

Ob neujemanju obvestil z dejanskim stanjem je treba registracijskemu organu zagotoviti vpogled v veterinarski informacijski sistem (podatkovna zbirka VIS).

Proizvajalec (vzreja/pitanje):

| — | ušesne znamke, |
| --- | --- |

—

ušesne znamke,

| — | protokol živalske reje (registracijski organ pripravi vzorčno predlogo): vsebuje ime rejca, obdobje pitanja, tekočo številko, številko izvornega obrata glede na ušesno označbo, izvorni obrat, čas začetka pitanja, kraj zakola, datum zakola, številko protokola razkosavanja (proizvodnje slanine), proizvajalca slanine ali kupca, |
| --- | --- |

—

protokol živalske reje (registracijski organ pripravi vzorčno predlogo): vsebuje ime rejca, obdobje pitanja, tekočo številko, številko izvornega obrata glede na ušesno označbo, izvorni obrat, čas začetka pitanja, kraj zakola, datum zakola, številko protokola razkosavanja (proizvodnje slanine), proizvajalca slanine ali kupca,

| — | potrdilo o prometu z živino (ob dokupu pujskov): vsebuje ime in naslov dobavitelja in kupca, št. LFBIS vzrejnega obrata, identiteto prašičev, število prašičev pitancev, številko izvornega obrata glede na ušesno označbo, podpis obeh strank, datum. |
| --- | --- |

—

potrdilo o prometu z živino (ob dokupu pujskov): vsebuje ime in naslov dobavitelja in kupca, št. LFBIS vzrejnega obrata, identiteto prašičev, število prašičev pitancev, številko izvornega obrata glede na ušesno označbo, podpis obeh strank, datum.

Predelovalni obrat:

| — | vpenjalna plomba: številka plombe, barva, |
| --- | --- |

—

vpenjalna plomba: številka plombe, barva,

| — | etiketa na zapakiranem proizvodu, |
| --- | --- |

—

etiketa na zapakiranem proizvodu,

| — | registrska številka proizvajalca slanine, |
| --- | --- |

—

registrska številka proizvajalca slanine,

| — | protokol zakola ali drugo dovoljenje veterinarja (npr. na potrdilu o prometu z živino): število preverjenih in nadzorovanih zakolov, datum, žig in podpis uradnega veterinarja, |
| --- | --- |

—

protokol zakola ali drugo dovoljenje veterinarja (npr. na potrdilu o prometu z živino): število preverjenih in nadzorovanih zakolov, datum, žig in podpis uradnega veterinarja,

| — | potrdilo o prometu z živino: glej zgoraj, |
| --- | --- |

—

potrdilo o prometu z živino: glej zgoraj,

| — | protokol razkosavanja ali protokol proizvodnje slanine: vsebuje tekočo številko, proizvajalca slanine, datum zakola, kraj zakola, število kosov, pitališče, rejca, številko protokola živalske reje, številko izvornega obrata glede na ušesno označbo, seznam razkosanih kosov mesa in pripadajoče uporabljene številke plomb. |
| --- | --- |

—

protokol razkosavanja ali protokol proizvodnje slanine: vsebuje tekočo številko, proizvajalca slanine, datum zakola, kraj zakola, število kosov, pitališče, rejca, številko protokola živalske reje, številko izvornega obrata glede na ušesno označbo, seznam razkosanih kosov mesa in pripadajoče uporabljene številke plomb.

Prodajalec:

| — | vpenjalna plomba pri odprtem blagu, |
| --- | --- |

—

vpenjalna plomba pri odprtem blagu,

| — | etiketa na zapakiranem proizvodu, |
| --- | --- |

—

etiketa na zapakiranem proizvodu,

| — | dobavnica: opomba glede zaščitene geografske označbe (ZGO) za ‚Gailtaler Speck‘, oznaka izdelka, kosi/količina, datum, ime predelovalca in kupca, |
| --- | --- |

—

dobavnica: opomba glede zaščitene geografske označbe (ZGO) za ‚Gailtaler Speck‘, oznaka izdelka, kosi/količina, datum, ime predelovalca in kupca,

| — | račun: opomba glede zaščitene geografske označbe (ZGO) za ‚Gailtaler Speck‘, količina, datum, ime predelovalca in kupca, |
| --- | --- |

—

račun: opomba glede zaščitene geografske označbe (ZGO) za ‚Gailtaler Speck‘, količina, datum, ime predelovalca in kupca,

| — | registrska številka proizvajalca slanine.“ |
| --- | --- |

—

registrska številka proizvajalca slanine.“

Obrazložitev

Nova pravila, ki naj bi zagotavljala sledljivost proizvoda, predvidevajo centralni registracijski organ, ki ga vodi skupina vložnikov, za vse obrate, ki se ukvarjajo z vzrejo/pitanjem, predelavo, proizvodnjo slanine in trgovino, poseben sistem za plombiranje mesa in obvezno obveščanje o dokupu pujskov za obrate, ki se poslužujejo dokupa. Poleg tega so navedena dokazila in potrdila, ki jih morajo posebej voditi posamezne skupine akterjev.

Za plombiranje vsakega kosa mesa, predvidenega za predelavo, so predpisane vpenjalne plombe različnih barv, ki omogočajo prepoznavanje, ali – z izjemo postopka zakola – je celoten proizvodni proces od pitanja do končnega proizvoda potekal v istem obratu (zelena plomba) ali je proizvajalec slanine predelal drugje pitane živali (rdeča plomba). S tem je ponazorjena razlika med tradicionalno proizvodnjo na kmetiji in bolj industrializirano proizvodnjo. Plombe se vnesejo v centralni register plomb in je mogoče prek vidne številke z njo ugotoviti prejemnika plombe.

Metoda proizvodnje in predstavljanje

Metoda proizvodnje in predstavljanje

Točka 4.5 povzetka (postopek pridelave):

„Postopek pridelave je določen v smernicah ‚Gailtaler Speck – Richtlinien‘. Te smernice urejajo izvor in kakovost osnovnih proizvodov ter proizvodni proces, opredeljujejo značilnosti proizvoda in vsebujejo predpise v zvezi z zagotavljanjem kakovosti, pri čemer je treba poskrbeti za brezhiben nadzor v smislu teh smernic pri vseh proizvajalcih proizvoda ‚Gailtaler Speck‘.

Kosi mesa, katerih pH-vrednost je lahko največ 5,8 %, se razsolijo s postopkom suhega razsoljevanja v nestisnjenem stanju, pri tem pa se uporabijo kuhinjska sol oziroma razsol, poper, česen ter druge začimbe in zelišča po tradicionalnih recepturah po izročilu.

S tem se mesu odvzame voda in zavre razvoj škodljivih mikroorganizmov. Razsoljevanje poteka predvsem na tradicionalnih lesenih mizah za razsoljevanje ali v razsoljevalnih kadeh iz umetne mase ali nerjavnega jekla pri temperaturi od 4 do 10 °C in zračni vlagi približno 70 % ter traja od enega do štiri tedne. Nato se razsoljeno meso obesi, da se popolnoma posuši.

Posušeno razsoljeno meso se obesi v dimnico. Tam se prekadi pri temperaturi do 22 °C. Pri tem se za kurivo uporabi izključno bukovina, ki se ji za doseganje tipične dimne arome dodajo brinove veje. Postopek prekajevanja se večkrat prekine. V teh premorih med prekajevanjem se dovaja svež zrak. Tako slanina dobi posebno aromo. Točen čas dovajanja svežega zraka in točna dolžina posameznih intervalov prekajevanja se določita na podlagi izkušenj in priučene prakse posameznega proizvajalca slanine. Po prekajevanju se slanina prenese v zorilnico, kjer je oziroma mora biti temperatura od 8 do 16 °C in relativna zračna vlaga od 60 do 80 %. Tam ostane glede na uporabljene delne kose vsaj štiri do dvanajst tednov, da povsem dozori.

Izguba pri sušenju je pri 25-odstotnem deležu maščobe od 30 do 40 % sveže teže.“

ter točke od 4.5 do 4.5.4 specifikacije:

„Točka 4.5 Postopek pridelave

Dele postopka pridelave, ki so predstavljeni v točkah od 4.5.1 do 4.5.4 in podrobno določeni v smernicah ‚Gailtaler Speck-Richtlinien‘, je pripravilo in sprejelo združenje ‚Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten‘ ob vključitvi strokovnjakov in za to področje pristojnih uradnikov državnega organa za nadzor živil in državnega veterinarskega organa (prim. Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, 1999b, priloga k točki 4.3).

Smernice ‚Gailtaler Speck – Richtlinien‘ niso omejene le na proizvodni proces za ‚Gailtaler Speck‘ v ožjem smislu, temveč vključujejo tudi izvor in kakovost osnovnih proizvodov in zajemajo izčrpen opis proizvoda, ukrepe za zagotavljanje kakovosti z uvedenim kontrolnim sistemom ter pravila o sankcijah in označevanju.

Točka 4.5.1 Proizvodnja osnovnih proizvodov

Rejci so dolžni voditi evidenco staleža in označiti živali, da se zagotovi preverljivost izvora vsake posamezne serije slanine. Poleg tega so rejci dolžni živali krmiti izključno z visokokakovostno krmo, še zlasti tako, ki koristi počasni rasti živali, in se odpovedati uporabi pomožnih sredstev za pitanje, anabolikov, hormonov ter kemičnih in antibiotičnih pospeševalcev rasti. Dolžni so tudi voditi ‚protokol rejca/prašiča‘ skladno s prilogo 2 k smernicam ‚Gailtaler Speck-Richtlinien‘ oziroma enakovredni protokol.

Proizvajalci slanine morajo za proizvodnjo slanine predvideti in uporabiti samo tiste prašiče, ki so stari vsaj šest mesecev, so ob zakolu težki najmanj 120 kg in imajo maksimalno povprečno dnevno prirast žive mase 750 g, saj samo meso počasi rastočih prašičev izkazuje kakovost, ki se zahteva za proizvodnjo slanine.

Upravljavci klavnice so dolžni poskrbeti za to, da so prostori in naprave za zakol v ustreznem in brezhibnem stanju ter da se vzdržuje higiena, ki se zahteva za osebje in obrat. Upravljavci klavnice oziroma proizvajalci slanine se obvežejo, da bodo pravilno skladiščili trupla do njihove nadaljnje predelave.

4.5.2   Postopek predelave

Sledi prikaz postopka plemenitenja svinjskega mesa za ‚Gailtaler Speck‘. Kos slanine se razsoli s postopkom suhega razsoljevanja. V ta namen se mesu dodajo kuhinjska sol oziroma razsol, poper, česen ter številne druge začimbe in zelišča po recepturah po izročilu (prim. točko 4.2). Z učinkovanjem soli se mesu odvzame voda in zavre razvoj škodljivih mikroorganizmov. Razsoljevanje poteka predvsem na tradicionalnih lesenih mizah za razsoljevanje ali v razsoljevalnih kadeh iz umetne mase ali nerjavnega jekla pri temperaturi od 4 do 10 °C in relativni zračni vlagi približno 70 %. Glede na debelino razsoljenega mesa ta postopek traja od enega do štiri tedne.

Po zaključku postopka razsoljevanja se odvečna sol otrese, razsoljeno meso pa se obesi, da se popolnoma posuši. Nato se kosi mesa obesijo v dimnico z zadostnim razmikom za doseganje enakomernega učinka dimljenja. Kot metoda se uporabi hladno prekajevanje. Pri tem temperatura ne sme preseči 22 °C. Za kurivo se uporabi izključno bukovina, za doseganje tipične dimne arome za ‚Gailtaler Speck‘ pa se dodajo brinove veje. Postopek prekajevanja se večkrat prekine. V teh premorih med prekajevanjem se dovaja svež zrak. Tako slanina dobi posebno aromo. Točen čas dovajanja svežega zraka in točna dolžina posameznih intervalov prekajevanja se določita na podlagi izkušenj in priučene prakse posameznega proizvajalca slanine.

Ko je postopek prekajevanja zaključen, se slanina spravi v dobro prezračeno zorilnico s temperaturo med 8 in 16 °C in relativno zračno vlago od 60 % do 80 %. Glede na uporabljene delne kose mora slanina ostati v zorilnici vsaj štiri do dvanajst tednov, da dozori. Izguba pri sušenju je pri 25-odstotnem deležu maščobe od 30 do 40 % sveže teže.

4.5.3   Postopek za zagotavljanje in nadzor kakovosti

Proizvajalci slanine se obvežejo, da bodo zagotavljali kakovost in notranji nadzor proizvodnje slanine. Pri tem podrobno veljajo naslednje določbe:

| — | Sveže meso, ki ima pH-vrednost nad 5,8, se ne uporabi za nadaljnjo predelavo v ‚Gailtaler Speck‘, saj bi to zmanjšalo sposobnost mesa za oddajanje vode in vsrkavanje soli ter skrajšalo rok trajanja končnega proizvoda. |
| --- | --- |

—

Sveže meso, ki ima pH-vrednost nad 5,8, se ne uporabi za nadaljnjo predelavo v ‚Gailtaler Speck‘, saj bi to zmanjšalo sposobnost mesa za oddajanje vode in vsrkavanje soli ter skrajšalo rok trajanja končnega proizvoda.

| — | Prostor za razsoljevanje mora biti čist, prezračljiv, opremljen z napravami za merjenje temperature in zračne vlage in brezhiben s higienskega vidika. |
| --- | --- |

—

Prostor za razsoljevanje mora biti čist, prezračljiv, opremljen z napravami za merjenje temperature in zračne vlage in brezhiben s higienskega vidika.

| — | Prostor za prekajevanje mora biti čist, prezračljiv, opremljen z napravami za merjenje temperature in brezhiben s higienskega vidika. |
| --- | --- |

—

Prostor za prekajevanje mora biti čist, prezračljiv, opremljen z napravami za merjenje temperature in brezhiben s higienskega vidika.

| — | Razsoljeno meso mora biti pri obešanju v prostor za prekajevanje popolnoma posušeno, sicer se nanj čezmerno nalagajo sajasti delci. |
| --- | --- |

—

Razsoljeno meso mora biti pri obešanju v prostor za prekajevanje popolnoma posušeno, sicer se nanj čezmerno nalagajo sajasti delci.

| — | Meso za prekajevanje mora biti obešeno tako, da dim nastaja enakomerno. |
| --- | --- |

—

Meso za prekajevanje mora biti obešeno tako, da dim nastaja enakomerno.

| — | Meso za prekajevanje ob ponovnem netenju ognja ne sme priti v stik s prvim dimom. |
| --- | --- |

—

Meso za prekajevanje ob ponovnem netenju ognja ne sme priti v stik s prvim dimom.

| — | Prostor za sušenje in zorenje mora biti čist, prezračljiv, opremljen z napravami za merjenje temperature in zračne vlage ter brezhiben s higienskega vidika. Še posebej je treba v prostoru za zorenje preprečiti neželeno plesnenje oziroma odstraniti plesni. |
| --- | --- |

—

Prostor za sušenje in zorenje mora biti čist, prezračljiv, opremljen z napravami za merjenje temperature in zračne vlage ter brezhiben s higienskega vidika. Še posebej je treba v prostoru za zorenje preprečiti neželeno plesnenje oziroma odstraniti plesni.

Proizvajalci slanine se poleg tega obvezujejo, da bodo vodili protokol proizvodnje, ki je enakovreden ‚protokolu proizvodnje slanine‘ skladno s prilogo 3 k smernicam ‚Gailtaler Speck – Richtlinien‘ (prim. Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, 1999b, priloga k točki 4.2).

Točka 4.5.4 Posebni nadzorni mehanizmi

Združenje ‚Gailtaler Speck – Karnische Region‘ je v 11. členu svojih statutov za notranji nadzor po smernicah, ki jih morajo upoštevati posamezni proizvajalci proizvoda ‚Gailtaler Speck‘, določilo ustanovitev nadzornega odbora (prim. Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, 1999a, priloga k točki 2). Nadzorni odbor je zadolžen za redni nadzor upoštevanja smernic, ki jih določi združenje, in preverjanje tistih članov, ki proizvajajo ‚Gailtaler Speck‘. Nadzorni odbor ima za pomoč pri svojem delu na voljo shemo dobre proizvodne prakse (‚Good-Manufacturing-Practice-Schema‘) (priloga 1 k smernicam ‚Gailtaler Speck-Richtlinien‘) in shemo nadzornega procesa (priloga 4 k smernicam ‚Gailtaler Speck-Richtlinien‘) (prim. Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, 1999b, priloga k točki 4.2.2).

Nadzorni odbor mora upravnemu odboru združenja ‚Gailtaler Speck – Karnische Region‘ v rednih intervalih poročati o rezultatih svojih nadzornih dejavnosti. Upravni odbor mora poročila nadzornega odbora prevzeti in v primeru neupoštevanja zavezujočih določb smernic ‚Gailtaler Speck-Richtlinien‘ zoper zadevne člane uporabiti predvidene določbe o sankcijah. V primeru periculum in mora lahko upravni odbor zadevne sklepe uveljavi s takojšnjo veljavo. Dokončna odločitev o sankcijah je prepuščena občnemu zboru združenja ‚Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten‘.

Bodoči proizvajalci proizvoda ‚Gailtaler Speck‘ ZGO, ki ne pripadajo združenju ‚Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten‘, morajo navedene zahteve glede nadzora izpolnjevati z uporabo enakovrednih nadzornih mehanizmov.“

se nadomestijo, kot sledi:

„4.5   Metoda proizvodnje in opremljanja

4.5.1   Proizvodnja osnovnih proizvodov

‚Gailtaler Speck‘ se proizvaja izključno iz mesa pasem, navedenih pod točko 4.2.

Pitanje prašičev

Za brezhibno sledljivost sme celoten proces pitanja, to pomeni od pujskov do zakola, potekati samo v enem (1) registriranem obratu v opredeljeni regiji, kar pomeni, da se pitanje posameznega prašiča ne sme razdeliti na več obratov.

Živali je treba krmiti izključno s tako krmo, ki koristi njihovi počasni rasti. Mokro krmljenje (npr. mokra koruza ali soja) je prepovedano. Odmerki koruze in soje so dovoljeni le v manjših količinah, in sicer do 20 % soje v suhem deležu in do 10 % koruze v suhem deležu. Maksimalnega dnevnega prirasta teže 750 g, ki se ugotovi za celotno obdobje pitanja, ni dovoljeno preseči. Pri krmljenju v nobenem primeru krmi ni dovoljeno dodajati pomožnih sredstev za pitanje, anabolikov ali hormonov. Prav tako je treba z začetkom pitanja (to pomeni od žive teže 31 kg) prenehati uporabljati kemične in antibiotične pospeševalce rasti. Prašiči so pripravljeni na zakol pri živi teži najmanj 120 kg.

4.5.2   Postopek predelave

Razkosavanje, razsoljevanje, prekajevanje in sušenje morajo potekati v istem obratu.

Zakol in razkosavanje

Zakol se sme izvesti le v klavnici, ki je najbližje pitališču, ki ima zadostne kapacitete za posamezni primer in ki – s pravilno opremo – ustreza higienskim in veterinarskim zakonskim določbam ter zakonskim določbam o zaščiti živali. V obratu za proizvodnjo slanine svinjske polovice razkosajo, odstranijo kosti, otrebijo in takoj opremijo z opredeljenimi plombami (vpenjalna plomba). Za proizvodnjo slanine ‚Gailtaler Speck‘ ZGO se lahko uporabljajo le plombirani kosi mesa.

Razsoljevanje

Kosi mesa se pri temperaturi (prostora) do največ 10 °C v nestisnjenem stanju razsolijo s postopkom suhega razsoljevanja. V ta namen se mesu dodajo sol (kuhinjska sol, razsol ali morska sol oziroma mešanice iz njih), poper, česen in brin. Od začimb in zelišč se lahko dodajo še ingver, koriander, kumina, lovor, piment, paprika, rožmarin in sladkor.

Z učinkovanjem soli se mesu odvzame voda in zavre razvoj škodljivih mikroorganizmov. Razsoljevanje poteka v razsoljevalnih kadeh in na mizah iz umetne mase ali nerjavnega jekla. Meso se lahko razsoli v hladnem ali toplem stanju in ostane nasoljeno, dokler ne dobi močnega okusa po soli, kar lahko glede na debelino razsoljenega mesa traja od enega do štiri tedne. Prepoznavanje pravega trenutka je del tradicije proizvajalcev slanine.

Po zaključku postopka razsola se odvečna sol odstrani, razsoljeno meso pa se pripravi za prekajevanje, torej se obesi, da se popolnoma posuši. Postopek valjanja z mokrim razsoljevanjem in stiskanje razsoljenega mesa sta prepovedana.

Prekajevanje

Za ‚Gailtaler Speck‘ se načeloma uporabi hladno prekajevanje (od 8 do 24 °C). Za kurivo se uporabijo bukovina ali ostružki trdega lesa, katerim se dodajo brinove jagode za aromatizacijo nastalega dima. V dimnicah, postavljenih po tradicionalnem kmečkem zgledu in načinu delovanja, se za nastajanje dima kuri v intervalih, kar pomeni, da se postopek prekajevanja večkrat prekine zaradi ohlajanja slanine in prezračevanja. Pri tem je treba zagotoviti, da prvi dim pri zanetenju in ponovnem netenju ognja za prekajevanje ne pride v stik z mesom za prekajevanje, da bi preprečili nastanek benzopirenov.

Če v dimnicah ni hlajenja, je treba pri zunanji temperaturi nad 25 °C z večkratnimi kontrolami zagotoviti, da temperatura v sredici kosov slanine med celotnim postopkom prekajevanja ne preseže 24 °C. Če zunanja temperatura v premorih med prekajevanjem ne prispeva k hlajenju, je treba meso za prekajevanje odstraniti iz dimnice in ga ohladiti, da bi zagotovili rezultat, primerljiv konvencionalnemu hladnemu dimljenju. Dolžina premorov med prekajevanjem se mora pri tem načinu proizvodnje ravnati po temperaturi v sredici kosov slanine.

V premorih med prekajevanjem se dimnica prezrači s svežim zrakom. Prezračevanje pospeši tvorjenje arome in naj bi preprečilo nastanek kondenzata in kontaminacijo mesa za prekajevanje s smolami. Prezračevanje se izvaja z odpiranjem vrat dimnice, z zračnimi loputami ali v modernih objektih z avtomatičnimi prezračevalnimi napravami.

Točen čas dovajanja svežega zraka ter število in točna dolžina posameznih intervalov prekajevanja se določijo na podlagi izkušenj in priučene prakse posameznega proizvajalca slanine ter so odločilni za aromo proizvoda ‚Gailtaler Speck‘.

V modernih dimnicah lahko postopek dimljenja poteka tudi neprekinjeno, saj se s tehničnimi rešitvami vzdržuje konstantna temperatura in so intervali prezračevanja samodejno določeni. V teh modernih objektih se dimljenje od prižiganja ognja ter odmerjanja dima in nastavljanja temperature do prezračevanja uravnava s programom. Ta program temelji na dimljenju v tradicionalnih dimnicah. V teh objektih je nastanek kondenzata izključen, za preprečevanje kontaminacije s smolami pa so vgrajeni filtri.

Zorenje

ko je postopek prekajevanja zaključen, se slanina obesi v dobro prezračeno zorilnico s temperaturo med 8 in 16 °C in relativno zračno vlago od 60 % do 80 %. S stalnimi kontrolami je treba zagotoviti, da ne pride do neželenega plesnenja. Po potrebi se plesen odstrani s krtačenjem slanine oziroma se prepreči nadaljnje plesnenje z dodatnim postopkom prekajevanja. Za idealno stopnjo zrelosti mora biti izguba pri sušenju pri 25-odstotnem deležu maščobe od 30 do 40 % sveže teže.

Za različne kose mesa (med drugim glede na njihovo debelino) je treba upoštevati naslednje čase zorenja:

| — | trebušna slanina: vsaj 4 tedne, |
| --- | --- |

—

trebušna slanina: vsaj 4 tedne,

| — | kare slanine: vsaj 8 tednov, |
| --- | --- |

—

kare slanine: vsaj 8 tednov,

| — | trebušni kare: vsaj 6 tednov, |
| --- | --- |

—

trebušni kare: vsaj 6 tednov,

| — | plečna slanina: vsaj 4 tedne, |
| --- | --- |

—

plečna slanina: vsaj 4 tedne,

| — | stegenska ali gnjatna slanina: vsaj 12 tednov, |
| --- | --- |

—

stegenska ali gnjatna slanina: vsaj 12 tednov,

| — | celoten kos slanine: vsaj 12 tednov.“ |
| --- | --- |

—

celoten kos slanine: vsaj 12 tednov.“

Obrazložitev

Vsebina smernic „Gailtaler Speckrichtlinien“, za katere je do zdaj veljalo, da sovplivajo na metodo proizvodnje za „Gailtaler Speck“, je bila – če naj bi se uporabljala še naprej – prevzeta v novo različico specifikacije (predhodno glej splošna pojasnila k točki „Spremembe“). Niti s tem ukrepom niti s preostalimi v nadaljevanju prikazanimi spremembami metode proizvodnje ni povezano zmanjšanje kakovosti proizvoda:

| — | Pojasnjeno je, da mora celotno pitanje posamezne živali potekati le v enem (1) obratu v opredeljeni regiji, kar pomeni, da pitanje ne sme potekati v več obratih. S tem naj bi lažje dosegli brezhibno sledljivost te področne faze proizvodnje, ki je bistvena za kakovost končnega proizvoda. Iz istega razloga mora tudi dejanski proces predelave trupla (razkosavanje, razsoljevanje, prekajevanje in sušenje) potekati v istem obratu. |
| --- | --- |

—

Pojasnjeno je, da mora celotno pitanje posamezne živali potekati le v enem (1) obratu v opredeljeni regiji, kar pomeni, da pitanje ne sme potekati v več obratih. S tem naj bi lažje dosegli brezhibno sledljivost te področne faze proizvodnje, ki je bistvena za kakovost končnega proizvoda. Iz istega razloga mora tudi dejanski proces predelave trupla (razkosavanje, razsoljevanje, prekajevanje in sušenje) potekati v istem obratu.

| — | Če je bilo doslej prepovedano le mokro krmljenje s čisto koruzo, je bila zdaj v specifikacijo dodana splošna prepoved mokrega krmljenja, ker se pri mokrim krmljenju zaužije več krme in se s tem na neželen način pospeši rast. |
| --- | --- |

—

Če je bilo doslej prepovedano le mokro krmljenje s čisto koruzo, je bila zdaj v specifikacijo dodana splošna prepoved mokrega krmljenja, ker se pri mokrim krmljenju zaužije več krme in se s tem na neželen način pospeši rast.

| — | Suhi delež soje se z 10 poveča na največ 20 %, da bi po potrebi zagotovili boljšo preskrbo živali z beljakovinami. Prej so se potrebe po beljakovinah zadovoljevale z dodajanjem sirotke in mleka s kmetije. Zdaj pa to ni več dovoljeno. |
| --- | --- |

—

Suhi delež soje se z 10 poveča na največ 20 %, da bi po potrebi zagotovili boljšo preskrbo živali z beljakovinami. Prej so se potrebe po beljakovinah zadovoljevale z dodajanjem sirotke in mleka s kmetije. Zdaj pa to ni več dovoljeno.

| — | Da bi se izognili nejasnostim pri kontroli, je pojasnjeno, da se maksimalno dovoljeni dnevni prirast teže 750 g izračuna „za celotno obdobje pitanja“, kar pomeni, da se celoten prirast teže deli s celotnim obdobjem pitanja. |
| --- | --- |

—

Da bi se izognili nejasnostim pri kontroli, je pojasnjeno, da se maksimalno dovoljeni dnevni prirast teže 750 g izračuna „za celotno obdobje pitanja“, kar pomeni, da se celoten prirast teže deli s celotnim obdobjem pitanja.

| — | Meja za morebitno uporabo kemičnih in antibiotičnih pospeševalcev rasti se z dosedanjih 35 kg zniža na 31 kg žive teže pujskov in s tem zniža na čas začetka pitanja v Ziljski dolini. Do te teže je dovoljen dokup pujskov drugega porekla, na vzrejo katerih skupina vložnikov ne more zanesljivo vplivati. |
| --- | --- |

—

Meja za morebitno uporabo kemičnih in antibiotičnih pospeševalcev rasti se z dosedanjih 35 kg zniža na 31 kg žive teže pujskov in s tem zniža na čas začetka pitanja v Ziljski dolini. Do te teže je dovoljen dokup pujskov drugega porekla, na vzrejo katerih skupina vložnikov ne more zanesljivo vplivati.

| — | Minimalna živa teža v času zakola 120 kg se ohrani, a se opusti doslej predvidena minimalna starost za zakol 6 mesecev, saj za kakovost trupla, predvidenega za proizvodnjo slanine, oziroma za delež maščobe ni odločilno upoštevanje določene starosti za zakol, temveč minimalne žive teže. |
| --- | --- |

—

Minimalna živa teža v času zakola 120 kg se ohrani, a se opusti doslej predvidena minimalna starost za zakol 6 mesecev, saj za kakovost trupla, predvidenega za proizvodnjo slanine, oziroma za delež maščobe ni odločilno upoštevanje določene starosti za zakol, temveč minimalne žive teže.

| — | V zvezi z zakolom se določa, da se mora ta izvesti v klavnici, ki je najbližje pitališču, je ustrezno opremljena in ima zadostne kapacitete, da so transportne poti čim krajše in s tem povezan stres za živali čim manjši. Higienski predpisi oziroma predpisi za obvezna obdobja počitka, za zakol, naprave za zakol ali prostore za zakol, vključeni v točko 4.5.1 dosedanje specifikacije, se ne prevzamejo v novo specifikacijo, saj ne presegajo obveznih in splošno veljavnih določb. |
| --- | --- |

—

V zvezi z zakolom se določa, da se mora ta izvesti v klavnici, ki je najbližje pitališču, je ustrezno opremljena in ima zadostne kapacitete, da so transportne poti čim krajše in s tem povezan stres za živali čim manjši. Higienski predpisi oziroma predpisi za obvezna obdobja počitka, za zakol, naprave za zakol ali prostore za zakol, vključeni v točko 4.5.1 dosedanje specifikacije, se ne prevzamejo v novo specifikacijo, saj ne presegajo obveznih in splošno veljavnih določb.

| — | Svinjske polovice oziroma dele, pridobljene v obratu za proizvodnjo slanine, morajo proizvajalci slanine opremiti s predvidenimi in v register plomb centralnega registracijskega organa vnesenimi vpenjalnimi plombami (glej točko „Dokazilo o poreklu“). |
| --- | --- |

—

Svinjske polovice oziroma dele, pridobljene v obratu za proizvodnjo slanine, morajo proizvajalci slanine opremiti s predvidenimi in v register plomb centralnega registracijskega organa vnesenimi vpenjalnimi plombami (glej točko „Dokazilo o poreklu“).

| — | Zaradi zakonskih določb se tradicionalne lesene razsoljevalne mize ne uporabljajo več. Njihovega čiščenja (razkuževanja) ni bilo mogoče zagotoviti na način, ki bi ustrezal predpisanim higienskim standardom. Razsoljevanje zdaj poteka izključno v kadeh za razsoljevanje in na mizah iz umetne mase ali nerjavnega jekla. Ta sprememba ni dokazljivo vplivala na kakovost mesa. |
| --- | --- |

—

Zaradi zakonskih določb se tradicionalne lesene razsoljevalne mize ne uporabljajo več. Njihovega čiščenja (razkuževanja) ni bilo mogoče zagotoviti na način, ki bi ustrezal predpisanim higienskim standardom. Razsoljevanje zdaj poteka izključno v kadeh za razsoljevanje in na mizah iz umetne mase ali nerjavnega jekla. Ta sprememba ni dokazljivo vplivala na kakovost mesa.

| — | Namesto „kuhinjska sol oziroma razsol“ je zdaj navedeno „kuhinjska sol, razsol ali morska sol oziroma mešanice iz njih“, saj sta učinek in okus enaka, omejitve pa zato niso potrebne. |
| --- | --- |

—

Namesto „kuhinjska sol oziroma razsol“ je zdaj navedeno „kuhinjska sol, razsol ali morska sol oziroma mešanice iz njih“, saj sta učinek in okus enaka, omejitve pa zato niso potrebne.

| — | Poleg že doslej navedenih začimb (prim. točko 4.5 povzetka in točki 4.2 oziroma 4.5.2 specifikacije) je zdaj obvezno predpisana tudi uporaba brina (brinovih jagod). Te se – poleg v nadaljevanju navedenega dodajanja brinovih jagod h kurivu v postopku prekajevanja – uporabljajo, ker v postopku prekajevanja ni več obvezno dodajanje brinovih vej, ki jih je v regiji vedno težje pridobiti. |
| --- | --- |

—

Poleg že doslej navedenih začimb (prim. točko 4.5 povzetka in točki 4.2 oziroma 4.5.2 specifikacije) je zdaj obvezno predpisana tudi uporaba brina (brinovih jagod). Te se – poleg v nadaljevanju navedenega dodajanja brinovih jagod h kurivu v postopku prekajevanja – uporabljajo, ker v postopku prekajevanja ni več obvezno dodajanje brinovih vej, ki jih je v regiji vedno težje pridobiti.

| — | Uporaba brinovih vej, ki je bila doslej zavezujoče predpisana v točki 4.5 povzetka oziroma 4.5.2 dosedanje specifikacije za aromatizacijo dima, se opusti. Za obrazložitev glej zgoraj. Za ohranjanje note brina v proizvodu „Gailtaler Speck“ je treba kurivu – če se ne uporabijo brinove veje – dodati brinove jagode. |
| --- | --- |

—

Uporaba brinovih vej, ki je bila doslej zavezujoče predpisana v točki 4.5 povzetka oziroma 4.5.2 dosedanje specifikacije za aromatizacijo dima, se opusti. Za obrazložitev glej zgoraj. Za ohranjanje note brina v proizvodu „Gailtaler Speck“ je treba kurivu – če se ne uporabijo brinove veje – dodati brinove jagode.

| — | Medtem ko je bila doslej kot kurivo za postopek prekajevanja dovoljena izključno bukovina, so v prihodnje zaradi prilagodljivosti – medtem tudi pri ostružkih bukovine prihaja do ozkih grl pri dobavi – dovoljeni tudi drugi ostružki trdega lesa, ne da bi s tem vplivali na kakovost ali okus. Ostružki mehkega lesa niso primerni za postopek prekajevanja, saj ustvarijo preveliko vročino. |
| --- | --- |

—

Medtem ko je bila doslej kot kurivo za postopek prekajevanja dovoljena izključno bukovina, so v prihodnje zaradi prilagodljivosti – medtem tudi pri ostružkih bukovine prihaja do ozkih grl pri dobavi – dovoljeni tudi drugi ostružki trdega lesa, ne da bi s tem vplivali na kakovost ali okus. Ostružki mehkega lesa niso primerni za postopek prekajevanja, saj ustvarijo preveliko vročino.

| — | Doslej predvidena minimalna temperatura prostora za razsoljevanje 4 °C se opusti, saj določitev te mejne vrednosti ni odločilna za kakovost slanine, ob ohranitvi pa bi bila po nepotrebnem predmet kontrole. Morebitne nižje temperature namreč povzročijo zgolj počasnejše prehajanje soli v meso. Prav tako se opusti orientacijska vrednost 70 % zračne vlage v prostoru za razsoljevanje, saj zračna vlaga ne vpliva na prežetost mesa z razsolom. |
| --- | --- |

—

Doslej predvidena minimalna temperatura prostora za razsoljevanje 4 °C se opusti, saj določitev te mejne vrednosti ni odločilna za kakovost slanine, ob ohranitvi pa bi bila po nepotrebnem predmet kontrole. Morebitne nižje temperature namreč povzročijo zgolj počasnejše prehajanje soli v meso. Prav tako se opusti orientacijska vrednost 70 % zračne vlage v prostoru za razsoljevanje, saj zračna vlaga ne vpliva na prežetost mesa z razsolom.

| — | Za „Gailtaler Speck“ se načeloma uporabi hladno prekajevanje. Doslej v zvezi s tem navedena najvišja vrednost temperature, 22 °C, se nadomesti z razponom „od 8 do 24 °C“, ki je v avstrijskem živilskem kodeksu predpisan za hladno prekajevanje. |
| --- | --- |

—

Za „Gailtaler Speck“ se načeloma uporabi hladno prekajevanje. Doslej v zvezi s tem navedena najvišja vrednost temperature, 22 °C, se nadomesti z razponom „od 8 do 24 °C“, ki je v avstrijskem živilskem kodeksu predpisan za hladno prekajevanje.

| — | Glede na to, da zlasti v starejših dimnicah praviloma ni hlajenja, je v prihodnje zaradi zadovoljevanja potreb dovoljeno, da se postopek prekajevanja za „Gailtaler Speck“ izvaja tudi pri višjih zunanjih temperaturah (nad 25 °C). Vendar pri tem temperatura v sredici kosov slanine nikoli ne sme preseči 24 °C, kar je treba zagotoviti z večkratnimi kontrolami. Če zunanja temperatura v premorih med prekajevanjem ne prispeva k hlajenju, je treba meso za prekajevanje odstraniti iz dimnice in ga ohladiti, da se zagotovi rezultat, primerljiv konvencionalnemu hladnemu dimljenju. Dolžina premorov med prekajevanjem se mora pri tem načinu proizvodnje ravnati po temperaturi v sredici kosov slanine. |
| --- | --- |

—

Glede na to, da zlasti v starejših dimnicah praviloma ni hlajenja, je v prihodnje zaradi zadovoljevanja potreb dovoljeno, da se postopek prekajevanja za „Gailtaler Speck“ izvaja tudi pri višjih zunanjih temperaturah (nad 25 °C). Vendar pri tem temperatura v sredici kosov slanine nikoli ne sme preseči 24 °C, kar je treba zagotoviti z večkratnimi kontrolami. Če zunanja temperatura v premorih med prekajevanjem ne prispeva k hlajenju, je treba meso za prekajevanje odstraniti iz dimnice in ga ohladiti, da se zagotovi rezultat, primerljiv konvencionalnemu hladnemu dimljenju. Dolžina premorov med prekajevanjem se mora pri tem načinu proizvodnje ravnati po temperaturi v sredici kosov slanine.

| — | Časi zorenja za „Gailtaler Speck“ so zdaj zaradi boljše ponazoritve določeni ločeno za posamezne kose po vrstah mesa. |
| --- | --- |

—

Časi zorenja za „Gailtaler Speck“ so zdaj zaradi boljše ponazoritve določeni ločeno za posamezne kose po vrstah mesa.

| — | Zahteve za opremo in higieno v proizvodnih prostorih, ki jih je treba na splošno izpolnjevati pri proizvodnji živil oziroma mesnih izdelkov (prim. dele točke 4.5.3 dosedanje specifikacije), niso bile vključene v specifikacijo. S tem je po eni strani nova specifikacija bolj jedrnata, po drugi strani pa se prepreči, da bi bilo treba spreminjati specifikacijo zaradi sprememb okvirnih pravnih pogojev, na katere proizvajalci proizvoda „Gailtaler Speck“ ne morejo vplivati. |
| --- | --- |

—

Zahteve za opremo in higieno v proizvodnih prostorih, ki jih je treba na splošno izpolnjevati pri proizvodnji živil oziroma mesnih izdelkov (prim. dele točke 4.5.3 dosedanje specifikacije), niso bile vključene v specifikacijo. S tem je po eni strani nova specifikacija bolj jedrnata, po drugi strani pa se prepreči, da bi bilo treba spreminjati specifikacijo zaradi sprememb okvirnih pravnih pogojev, na katere proizvajalci proizvoda „Gailtaler Speck“ ne morejo vplivati.

| — | Navedbe, ki se nanašajo na interni sistem združenja za zagotavljanje kakovosti in nadzor (točka 4.5.4 dosedanje specifikacije), se črtajo. Ukrepi za zagotavljanje nadzora in kakovosti so bili preneseni na odobreni nadzorni organ. |
| --- | --- |

—

Navedbe, ki se nanašajo na interni sistem združenja za zagotavljanje kakovosti in nadzor (točka 4.5.4 dosedanje specifikacije), se črtajo. Ukrepi za zagotavljanje nadzora in kakovosti so bili preneseni na odobreni nadzorni organ.

Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

V glavnem zgodovinska pojasnila oziroma navedbe v zvezi z gospodarskim pomenom proizvoda „Gailtaler Speck“, ki so bile doslej vključene v točko „Dokazilo o poreklu“, in sicer:

Točka 4.4 povzetka (Dokazilo o poreklu):

„Proizvodnja slanine na območju Ziljske doline je dokumentirana že od 15. stoletja naprej. Potopisi, opisi kmečkih inventarjev in jedilniki za služinčad dokazujejo pomen slanine pri prehranjevanju prebivalcev Ziljske doline. Pomen je pridobila zlasti s tem, da je s prekajevanjem in sušenjem na zraku postala dolgo obstojna.“

in točke od 4.4 do 4.4.2.2.4 specifikacije:

„Točka 4.4 Dokazilo o poreklu

Točka 4.4.1 Zgodovinski razvoj

Točka 4.4.1.1 Zgodovinski razvoj v starem veku

Najstarejši dokazi o pomenu živinoreje v Ziljski dolini izhajajo iz časov Keltov (od l. 200 pred Kristusom do l. 100 po Kristusu). Najpogosteje so redili govedo in konje, poleg tega pa tudi prašiče. O tem pričajo bronasti kipi prašiča in konja, ki so se ohranili iz Gurine, antične rudarske naselbine v Ziljski dolini severovzhodno od Dol (Dellach) (prim. Dinklage, 1966, priloga k točki 4.4.1.1).

Točka 4.4.1.2 Zgodovinski razvoj v srednjem veku

Za prvo pričevanje o poznavanju proizvodnje slanine se šteje uredba (Capitulare de villis) Karla Velikega iz l. 812, ki je veljala tudi na Koroškem. Med drugim se nanaša na upoštevanje čim večje čistoče pri ravnanju z živili. Še posebej poudarjena je pri tem priprava slanine, prekajenega mesa, klobas in nasoljenega mesa – jedi, ki so tako dokazane za vojvodino Koroško.

Cesarska listina Ottona II iz leta 977, v kateri salzburškim kmetom dovoljuje pitanje z želodi v celotni Labotski dolini, kaže na razcvet prašičereje v visokem srednjem veku. Še posebej zaželeni so bili prašiči, ki so jih redili pri mlinih, ker so bili običajno dobro pitani. Tako zapisi iz zemljiške knjige vojvodskega okrožja Greifenburg iz leta 1267 govorijo o mlinih v kraju Dvorec pri Sv. Danijelu (Höfling bei St. Daniel), ki so bili še zlasti primerni za rejo prašičev in so morali plačevati tudi dajatve na prašiče (prim. Dinklage, 1966, priloga A k točki 4.4.1.2).

Prevod popotnih dnevnikov Paola Santonina, osebnega tajnika oglejskih vikarjev in spremljevalca škofa iz Caorle v letih 1485–1487, zagotovo kaže na to, da je bila slanina že v 15. stoletju pomemben del jedilnika v Ziljski dolini. Prvo od njegovih treh potovanj ga je vodilo v Ziljsko dolino in na Vzhodno Tirolsko, naslednje pa v Rož, Beljak in staro Spodnjo Štajersko. Santonino izčrpno opisuje način življenja ljudi v Ziljski dolini in še posebej njihove prehranjevalne kulture. Med njegovim bivanjem v Ziljski dolini je slanina, večinoma postrežena skupaj z repo ali zeljem, stalen sestavni del bogatih obrokov, s katerimi so postregli njemu in škofu. Ta jed je omenjena kar sedemkrat, in sicer pri obiskih na gradu Goldenstein pri Muti (Mauthen), ter v krajih Dölsach/Vzhodna Tirolska, Sv. Danijel (St. Daniel), Dropole (Tröpolach), Šmohorju (Hermagor), Sv. Lovrenc (St. Laurenzen), Sv. Mihael pri Brdu (St. Michael bei Egg) in Gora v Dravski dolini (Berg im Drautal). V nadaljevanju potovanja in tudi pri poznejših potovanjih ta jed ni bila več postrežena (prim. Egger, 1947, priloga B k točki 4.4.1.2). Dejstvo, da Paolo Santonino v svojih opisih drugih krajev, ki jih je obiskal, ne omenja slanine kot pomembnega sestavnega dela postreženih jedi oziroma obrokov, kaže na to, da je slanina že v poznem srednjem veku spadala med tipične osnovne jedi v Ziljski dolini.

Točka 4.4.1.3 Zgodovinski razvoj v novem veku

V najstarejši izdani zemljiški knjigi gospostva Aichelburg iz leta 1504 za številne davčne zavezance piše, da so morali letno gospostvu poleg drugih dajatev v naravi izročiti tudi dve prašičji plečeti, ki sta bili običajno prekajeni. Podobne dajatve, razvidne iz davčnih registrov, datirajo tudi v poznejši čas (prim. Deželni arhiv Koroške (Kärntner Landesarchiv), Dinklage 1948, priloga A k točki 4.4.1.3).

Tudi v urbarju gradu Waydenburg, ki leži jugozahodno od Dol (Dellach), iz leta 1523 sta kot dajatev, ki jo je treba plačati gradu, navedeni dve plečeti, ki ju je treba izročiti prekajeni in posušeni. Šlo je za vrsto gnjatne slanine, pridobljene in pripravljene iz pitanega prašiča, kot je bilo predpisano v okrožju Zgornji Dravograd (Oberdrauburg) in Muta (Mauthen). Gospostvo je imelo na voljo obilo svežega mesa, saj je lahko lovilo in pripravljalo vse vrste divjadi. Potrebovali pa so živila, ki so bila vedno na voljo in ki jih je bilo treba narediti obstojne s prekajevanjem in sušenjem na zraku, kakor se je izvajalo v Ziljski dolini (prim. Deželni arhiv Koroške (Kärntner Landesarchiv), urbar Waydenburg 1523, priloga B k točki 4.4.1.3).

Tudi iz številnih kmečkih inventarjev iz obdobja okoli leta 1700, v katerih je bilo vse imetje v hiši zelo natančno našteto in je gospostvu pomenilo osnovo za odmero davka, je razvidno, da sta bila ‚slanina v skrinji‘ ali ‚prekajeno svinjsko meso‘ cenjeno trajno blago v kmečkih gospodinjstvih v Ziljski dolini (prim. Deželni arhiv Koroške (Kärntner Landesarchiv), arhiv Aichelburg, priloga C k točki 4.4.1.3). V inventarjih koroške nižine v istem obdobju najdemo ‚mleto slanino‘, torej neko vrsto zaseke.

Osnova za krmo prašičev je bila v različnih časovnih obdobjih vedno znova v središču pozornosti: v urbarju bamberškega okrožja Künburg v srednji Ziljski dolini iz leta 1586 je omenjen zaščiten gozd okoli Berdskega gradu (Künegg) severozahodno od Preseškega jezera (Pressegger See), v katerem je večinoma rasel hrast. V teh gozdnih sestojih kmetje niso smeli pridobivati lesa; če so hrasti bogato obrodili, je bilo kmetom dovoljeno, da so svoje prašiče gnali v gozd, da so jedli želod (prim. Dinklage, 1966, priloga D k točki 4.4.1.3). V nekem dolgotrajnem sporu več sosesk Ziljske doline glede njihove pravice do paše je Georg Friedrich von Aichelburg leta 1608 odločil, da smejo štiri soseske Smerče (Emmersdorf), Mišelče (Michelhofen), Št. Pavel (St. Paul) in Draganče (Dragantschach) na območjih Ojstrnika (Oisternigalpe) in Rießen poleg molzne živine pasti tudi tri konje in svoje prašiče (prim. Deželni arhiv Koroške (Kärntner Landesarchiv), Dinklage 1948, priloga A k točki 4.4.1.3).

Točka 4.4.1.4 Zgodovinski razvoj v 19. stoletju

Iz staleža živine pri vrednotenju katastrskih občin za Ziljsko dolino iz leta 1832 je razvidno, da prašičev niso redili množično, temveč vešče, govedoreja pa je postala pomembnejša zaradi lastnosti tal in s tem povezane prevladujoče uporabe travinj. Znotraj doline je bila očitna razlika med spodnjo Ziljsko dolino, kjer se je intenzivno pridelovala krma, zlasti koruza, in zgornjo Ziljsko dolino. Če pa stalež živine primerjamo s sosednjimi regijami, na primer Kanalsko dolino, je stalež prašičev tam bistveno manjši kot v Ziljski dolini.

V Ziljski dolini je imela večina gospodinjstev vsaj po nekaj prašičev; okoli leta 1830 so redili predvsem prašiče furlanske pasme, ki so bili črni, veliki dolgega telesa ter primerni zlasti za pitanje. Predvsem so se uporabljali za zadovoljevanje potreb prebivalstva po maščobah. Slanina je bila za to še posebej primerna, saj s prekajevanjem in sušenjem na zraku postane dolgo obstojna, tako da je bila hranljiv in okusen vir energije, v nasprotju s svežim mesom pa tudi vselej na razpolago (prim. Deželni arhiv Koroške (Kärntner Landesarchiv), elaborat katastrske cenitve iz leta 1832, priloga A k točki 4.4.1.4).

Bistveno je obogatila tudi jedilnik. Iz zapisov stabilnega katastra so znani predpisi za prehrano služinčadi s tedenskimi jedilniki. Če primerjamo jedilnike različnih koroških regij, so tisti iz Ziljske doline znatno bolj pestri kot drugi (prim. Deželni arhiv Koroške (Kärntner Landesarchiv), stabilni kataster, priloga B k točki 4.4.1.4). Na delavnike so v Ziljski dolini zjutraj in zvečer k polenti in navadnemu ali kislemu mleku dobili slanino, medtem ko so se morali v Dravski dolini, pa tudi v okrožju Osoje (Ossiach), zadovoljiti z žganci in mlekom. Meso, slanina ali mast so bili v Ziljski dolini tudi stalen sestavni del drugih obrokov. Če so zelo trdo delali, je bila na jedilniku ‚Frigga‘, težka hrana za hostarje iz polente, sira in slanine.

Ko je oče v Blačah (Vorderberg) v letu 1885 predal hubo sinu, si je stari kmet v pisni obliki zagotovil pravico, da lahko, če bi mu sin zagotavljal slabo prehrano, namesto tega zahteva žito, 40 kilogramov slanine in mesa ali polovico prašiča s to težo ter 10 kilogramov soli na leto (prim. Deželni arhiv Koroške (Kärntner Landearchiv), Dinklage 1948, priloga c k točki 4.4.1.4). Tako dejansko stanje poudarja pomen slanine kot osnovnega živila za prebivalstvo Ziljske doline.

Točka 4.4.1.5 Zgodovinski razvoj v 20. stoletju

V letih po 1. svetovni vojni so želeli s podpornimi programi ponovno okrepiti kmetijstvo, ki ga je prizadela vojna. V Ziljski dolini so si poleg melioracije in zagotavljanja gnojil in semen prizadevali tudi za smiselno usmerjanje prodaje odvečne klavne živine. Takrat so letno iz Ziljske doline izvozili 2 000 prašičev in uvozili več ton koruze za krmo, kajti hektarski donosi v poljedelstvu so bili daleč pod deželnim povprečjem (prim. Picker, 1947, priloga A k točki 4.4.1.5).

V letih druge svetovne vojne se je stalež prašičev zaradi pomanjkanja krme in številnejših zakolov zmanjšal na najnižjo raven, do leta 1950 pa je bilo spet doseženo število prašičev iz predvojnih let. Do poznih 40. let je obstajala tudi obvezna oddaja slanine pri domačih zakolih, da je bila zagotovljena osnovna oskrba prebivalstva z živili. Ta obveznost je bila odpravljena šele leta 1949 z odredbo zveznega ministra za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano prebivalstva (prim. Kärntner Bauer, 1950, št. 3, priloga B k točki 4.4.1.5).

V kmetijski strokovni literaturi iz tega časa se ‚na zraku prekajena‘ slanina z Zgornje Koroške jasno postavlja nasproti vsem drugim vrstam slanine. Poleg opisa prav posebne metode proizvodnje lahko preberemo tudi, da na trajanje posameznih korakov predelave pomembno vplivajo tudi vremenske razmere (prim. Flatnitzer, 1949, priloga C k točki 4.4.1.5).

V izdaji revije Kärntner Bauer iz leta 1984 je navedeno, da naj bi bil upravičen sloves trajnih mesnih izdelkov z Zgornje Koroške posledica izrednih proizvodnih pogojev, predvsem krmljenja prašičev s krmo, ki ima le majhen delež koruze (prim. Kärntner Bauer 1984, št. 2, priloga D k točki 4.4.1.5).

V 80. in 90. letih 20. stoletja je Ziljska dolina doživela gospodarski razcvet, ki je temeljil predvsem na razvijajočem se zimskem turizmu v dolini. V teh okvirnih pogojih se je Ziljska dolina uveljavila tudi kot ‚kulinarična regija‘ (prim. točko 4.4.2).

Prastara navada v Ziljski dolini, ki se še danes ohranja v kraju Rute pri Kočah (Kreuth bei Kötschach), je ‚Speckjagern‘. Neporočeni fantje iz vasi si z glasbo zagotovijo vstop v hiše, kjer jim morajo postreči s slanino in kruhom. Pri tem gospodinja pazi na to, da na mizo pridejo le najlepši kosi, sicer jo gotovo doleti obrekovanje (prim. Wassermann, 1998, priloga E k točki 4.4.1.5).

Točka 4.4.2 Gospodarski pomen proizvoda za regijo

Točka 4.4.2.1 Gospodarski pomen v preteklosti

Pogoji za poljedelstvo so bili na dnu Ziljske doline zaradi visokega deleža močno razmočenih, ‚kislih‘ travnikov precej neugodni. Zato je bilo v Ziljski dolini kmetijstvo že od nekdaj osredotočeno na travniško kmetijstvo z vzrejo konj in govedi in predvsem tudi na planšarstvo. Zaradi majhnega deleža poljedelstva in s tem pomanjkanja osnove za krmo prašičev v Ziljski dolini nikoli niso redili množično, redili pa so jih na celotnem območju in ob upoštevanju izredno visokih zahtev glede kakovosti. V skoraj vsakem gospodinjstvu so imeli po več prašičev, ki so se uporabljali predvsem za pokrivanje lastnih potreb po mesu in maščobi. Ker konzerviranje s pomočjo hlajenja ali zamrzovanja ni bilo poznano, je bilo zelo pomembno zagotavljanje obstojnosti z razsoljevanjem, prekajevanjem in sušenjem. S tem je bila slanina kot pomemben vir energije vedno na razpolago.

Zato so tudi v vojnih in povojnih letih 20. stoletja obiske v Ziljski dolini izkoristili za to, da so borno oskrbo z živili v osrednji Koroški nekoliko izboljšali s kmetijskimi proizvodi iz Ziljske doline. Ker danes ni več pomanjkanja živil, proizvod ‚Gailtaler Speck‘ ni več potreben za izboljšanje jedilnika, je pa toliko bolj okusen in lep spomin na dni, preživete v Ziljski dolini.

V 60. in 70. letih je v Karnijski regiji, kot se Ziljska dolina tudi imenuje, vse bolj pridobival na pomenu poletni turizem, pri katerem so bili vedno bolj pomembni tudi gastronomski in kulinarični vtisi, ki jih gost dobi med bivanjem. S tega vidika ‚Gailtaler Speck‘ in ‚Gailtaler Almkäse ZOP‘ zagotovo spadata med ‚paradne proizvode‘ regije.

Točka 4.4.2.2 Gospodarski pomen v sedanjosti

Točka 4.4.2.2.1 Turizem

Turizem je v karnijski regiji zelo pomemben gospodarski dejavnik, ki je pogosto tudi gonilna sila razvoja na drugih gospodarskih področjih. Medtem ko zimski turizem zaznamuje predvsem smučanje v Mokrinah (Nassfeld), je poleti najti ekstenzivnejše oblike turizma; planine v Ziljski dolini so na primer priljubljen cilj pri gorskih izletih. Pri teh aktivnostih ima zaradi višjih zahtev gostov glede kakovosti vse večjo vlogo celotni ambient. Gost si želi, da bi se gibal po čim bolj nedotaknjeni in privlačni pokrajini ter da bi se z dopusta vrnil tako telesno kot duševno spočit.

Ta trend kakovostnega turizma, ki se na splošno pojavlja, se v Ziljski dolini upošteva tudi s tradicionalno in avtohtono ponudbo regionalne gastronomije, povezano z naravo. Gost si želi proizvodov z regionalno identiteto, ‚poslastic‘, ki jasno kažejo povezavo z regijo. Prodajna mesta z regionalnimi proizvodi na planinah in kmetijah ter v majhnih trgovinah v Ziljski dolini so pomembna obogatitev turistične ponudbe. Tradicionalni značaj postopka proizvodnje za ‚Gailtaler Speck‘ in dodatna specialiteta, ki že ima zaščiteno poreklo – namreč ‚Gailtaler Almkäse‘ – izboljšujeta možnosti trženja obeh proizvodov.

Točka 4.4.2.2.2 Plemenitenje naravnega proizvoda in medsektorsko sodelovanje

Plemenitenje kmetijskih polproizvodov pri proizvajalcu po eni strani proizvajalcem zagotovi višje donose, po drugi strani pa preglednost in sledljivost proizvodnega procesa ustrezata današnjim željam potrošnikov. Opredelitev območja za proizvodnjo, specifikacija proizvodnega procesa in kontrolirana kakovost zagotavljajo količinsko omejitev in visoko kakovost za ‚Gailtaler Speck‘. Sodelovanje z regionalnimi mesnicami omogoča pridobivanje dodatnih strank, saj je mogoče proizvod ‚Gailtaler Speck‘ najti tudi na policah maloprodajnih trgovin z živili. V teh pogojih je prodaja proizvoda zagotovljena tudi v prihodnje. Skupaj s proizvodom ‚Gailtaler Almkäse‘ je ‚Gailtaler Speck‘ postal spodbujevalec trženja drugih regionalnih proizvodov, turistično privlačnih prireditev v regiji, na primer ‚Speckfest‘ (festival slanine), in dolgoročno uporabne turistične infrastrukture, na primer ‚Speckmuseum‘ (muzej slanine) (prim. časopisna poročila, od leta 1993 do leta 1999, priloga k točki 4.4.2.2.2).

Točka 4.4.2.2.3 Sodelovanje z vrhunsko regionalno gastronomijo

Sodelovanje proizvajalcev regionalnih kakovostnih proizvodov z vrhunsko gastronomijo v vedno večji meri predstavlja podlago za prikaz bistvenih značilnosti domačih turističnih podjetij. Tudi mednarodno priznana in večkrat s kuharsko kapo nagrajena mojstrica Sissy Sonnleitener (Landhaus Kellerwand, Koče-Muta (Kötschach-Mauthen)) za boljši okus jedi uporablja predvsem ‚Gailtaler Speck‘, saj, kot pravi, ‚daje jedem posebno polnost in prijetno dimno aromo‘ (prim. Sonnleitner, 1999, priloga k točki 4.4.2.2.3). Z visoko in stalno kakovostjo, ki jo zagotavljajo določbe v smernicah ‚Gailtaler Speck-Richtlinien‘, naj bi dosegli tudi širitev sodelovanja, ki je pozitivno za obe strani.

Točka 4.4.2.2.4 Uveljavitev regije na trgu

Z liberalizacijo trgov in spremenjenimi pravnimi določbami se na kmetijske proizvode Ziljske doline močneje izvaja ekonomski pritisk od zunaj. Z zavezo vseh proizvajalcev proizvoda ‚Gailtaler Speck‘ ZGO k spoštovanju normiranih smernic ‚Gailtaler Speck-Richtlinien‘, ki jih je pripravilo združenje ‚Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten‘, so dolgoročno zagotovljeni ustrezni pogoji za uveljavitev proizvoda ‚Gailtaler Speck‘ kot kakovostnega proizvoda z blagovno znamko in za doseganje ugodnega gibanja cen.

Ker so v Ziljski dolini kot gospodarski lokaciji oteženi pogoji in ustvarjanje novih delovnih mest v proizvodnem sektorju prek podjetniškega poseljevanja in ustanavljanja novih podjetij poteka le v majhnem obsegu, je ohranitev delovnih mest v obstoječih kmečkih obratih in malih obrtnih podjetjih pomemben cilj regionalne politike Koroške. S sodelovanjem prek proizvodnih skupnosti, kot sta združenji ‚Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten‘ in ‚Verein der Gemeinschaft der Gailtaler Almsennereien‘, namreč z obsežnimi ukrepi za zagotavljanje in nadzor kakovosti pri proizvodnji živil, se izboljšuje regionalna ponudba, trženjske dejavnosti pa so bolj osredotočene. Poudarki na področjih pokrajine, živil, kulinarike in kulture s turističnimi učinki pomenijo pomemben prispevek k ohranjanju in razvijanju Ziljske doline kot žive podeželske regije.“

se prestavijo v točko „Povezava z geografskim območjem“ in skupaj z obstoječimi pojasnili, in sicer:

točka 4.6 povzetka (Povezava z geografskim območjem):

„V preteklosti je bila proizvodnja slanine potrebna predvsem zaradi potrebe, da meso postane dolgo obstojno. Zaradi posebnih pogojev zorenja, ki so posledica podnebnih razmer, uporabe izključno počasi rastočih in z visokokakovostno krmo pitanih prašičev ter postopanja skladno s tradicionalnimi načini proizvodnje in recepturami po izročilu je ‚Gailtaler Speck‘ postal zelo znan in za regijo tipičen proizvod. Izkustveno znanje, ki se tradicionalno prenaša iz generacije v generacijo, določa časovni potek predelave svežega svinjskega mesa v kulinarično oplemeniten visokokakovosten proizvod. Znanje in izkušnje v zvezi s proizvodnimi pogoji, ki se spreminjajo glede na sezono in vreme, proizvajalcem omogočajo, da proizvodnjo predvidijo v časovnih obdobjih z optimalnimi proizvodnimi pogoji. Pri tem so izkoriščanje specifičnih podnebnih razmer v Ziljski dolini, uravnotežene temperature in zračna vlaga, dolgo sončno obdobje, zelo malo megle pozimi in južni vetrovi, ki razjasnijo nebo, odločilni za optimalno in edinstveno proizvodnjo slanine. Zaradi enakomernega gibanja zraka in le neznatnih nihanj v temperaturi in zračni vlagi se lahko proizvod enakomerno posuši. Počasen proces zorenja daje slanini posebno aromo in dolgo obstojnost.“

in točke od 4.6 do 4.6.5 specifikacije:

„Točka 4.6 Povezava z geografskim območjem

Točka 4.6.1 Podnebje

Za Koroško je značilno zmerno podnebje Srednje Evrope, na katero pa močno vplivajo sosednje regije, relief in lokalne danosti. Pogorje Koroške poteka v smeri zahod–vzhod in s tem vpliva na nastanek izrazito prisojnih in osojnih strani ter privetrnih in odvetrnih strani, kar je pojav, ki je značilen tudi za Ziljsko dolino.

Centralne Alpe na severu, še zlasti masiv Visokih Tur, pa tudi južne verige Karnijskega hribovja varujejo doline in kotline pred bližajočimi se vremenskimi motnjami in ublažijo prevladujoče vreme na zahodu. Pri tem se glavni tokovi zaustavijo vzdolž gorskih verig, kar povzroči močno deževje v gorskih regijah in zmanjšanje oblačnosti v smeri od obrobnega gorovja proti kotlinam.

Za specifično vreme v Ziljski dolini je odločilna ciklonska pot Vb; to je baltska veja vetrov, ki pihajo iz Biskajskega zaliva in Španije. Vetrovi, ki pihajo iz Genovskega zaliva proti severovzhodu, poskušajo obiti rob Alp v smeri proti Baltiku, butajo ob južno verigo Alp ter prek doline Bele (Fellatal) in globeli Mokrin (Nassfeld) prispejo na Koroško. Vlažne in tople zračne gmote trčijo ob tu ležeči hladni zrak in v Ziljski dolini – poleg za celotno Koroško običajnega poletnega vrhunca – povzročijo drugi vrhunec padavin jeseni na južnem Koroškem. Pri tem je intenzivnost padavin v območju vrhov Karnijskih Alp visoka, a zelo hitro izzveni proti severu.

Vetrovi, ki spremljajo fronto Vb na njeni poti od juga, dosežejo Ziljsko dolino in od tod odnesejo gmote hladnega zraka. S tem se njihova moč v veliki meri izgubi, tako da na drugi strani gorovja, severno od Ziljske doline, nimajo več nobenega učinka (prim. Tschada, 1962, priloga A k točki 4.6.1). Zaradi zavetrja, ki ga nudijo južne Apneniške Alpe, zlasti Karnijske Alpe, imata Ziljska dolina in območje Beljaka v primerjavi z drugimi koroškimi območji nadpovprečno dolga sončna obdobja, namreč več kot 50 % v vsem letu. Še posebej so razmere v Ziljski dolini ugodne jeseni in pozimi, ko megla v osrednjih kotlinah Koroške tam izrazito omejuje osončenost (prim. Steinhauser, 1958, priloga B k točki 4.6.1, in Paschinger, 1976).

Temu ustrezno je tudi zračna vlaga v Ziljski dolini skozi celo leto zelo uravnotežena, medtem ko je zrak v kotlinah pozimi relativno vlažnejši, poleti pa relativno bolj suh. Tako razpon nihanja povprečne relativne zračne vlage za celo leto za Ziljsko dolino obsega le polovico vrednosti za osrednje območje Koroške. S tem je izpolnjen pomemben naravni pogoj za dobro zorenje slanine v Ziljski dolini – konstantna zračna vlaga.

Prav tako so temperature v povprečju nekoliko nižje kot na primer v Celovški kotlini, zaradi višje lege Ziljske doline pa so bolj enakomerne, kar pomeni, da so temperaturni ekstremi manj izraziti (prim. Centralni meteorološki zavod, 1999).

Kot kažejo primerjave z merilnimi postajami iz sosednjih regij, je skupna količina padavin v Ziljski dolini velika, hkrati pa je število dni z izmerjenimi padavinami majhno. To priča o močnih in izdatnih padavinah, ki pa jim kmalu spet sledi jasno vreme (Centralni hidrografski urad, 1999, priloga C k točki 4.6.1).

Usmeritev doline zahod–vzhod, uravnotežene temperature in zračna vlaga, dolgo sončno obdobje in s tem manjša oblačnost oziroma odsotnost megle pozimi ter značilni vetrovi od juga, ki razjasnijo nebo in so posledica močnega vpliva vremenske fronte Vb, v Ziljski dolini ustvarjajo optimalne pogoje za proizvodnjo slanine, še posebej pa za njeno zorenje. Visokokakovostni surovi izdelki iz soljenega mesa se lahko proizvajajo samo na območjih z enakomernim gibanjem zraka in z zgolj neznatnimi nihanji temperature in zračne vlage, saj je le tu mogoče, da se proizvod enakomerno posuši (prim. Aichwalder, 1997, priloga D k točki 4.6.1). Posebno aromo in dolgo obstojnost slanine gre pripisati počasnemu in nemoteno potekajočemu procesu zorenja. Zato so pogoji za uspešno proizvodnjo slanine v Ziljski dolini izpolnjeni v izrazito veliki meri.

4.6.2   Tradicija proizvodnje slanine

V preteklosti je bila proizvodnja slanine potrebna predvsem zaradi potrebe, da surovo meso postane dolgo obstojno. Tako sta jedilnik skozi celo leto dopolnjevala in bogatila meso in mast. V zadnjih desetletjih pa je slanina postala iskana kulinarična specialiteta zaradi svoje visoke kakovosti, ki se lahko v Ziljski dolini doseže zaradi posebnih pogojev za proizvodnjo in zorenje.

Razsoljevanje na tradicionalnih lesenih mizah za razsoljevanje ob uporabi receptur po izročilu, prekajevanje in premori med prekajevanjem, med katerimi pride slanina v stik s svežim zrakom, ki ji da značilen okus, ter počasno zorenje v podnebnih razmerah, značilnih za Ziljsko dolino, so dodatni bistveni dejavniki, ki določajo kakovost slanine (prim. Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, 1999b, priloga B k točki 2).

4.6.3   Poseben sloves proizvoda ‚Gailtaler Speck‘

‚Gailtaler Speck‘ ima v drugih regijah dežele Koroške in tudi izven meja Koroške odličen sloves. Še posebej v regijah Spodnje Koroške, kjer se slanina – če sploh – proizvaja na povsem drug način kot v Ziljski dolini, o proizvodu ‚Gailtaler Speck‘ govorijo z velikim spoštovanjem in priznavajo njegov edinstveni okus. Priljubljenost, ki jo uživa ‚Gailtaler Speck‘, se vsako leto pokaže na zdaj že sedmič organiziranem festivalu slanine ‚Speckfest‘ v mestu Šmohor (Hermagor), osrednjem kraju Ziljske doline, ki ga več deset tisoč obiskovalcev iz Avstrije in tujine izkoristi za to, da pridejo v Ziljsko dolino, pokušajo proizvod ‚Gailtaler Speck‘ na kraju samem in odnesejo kak kos slanine tudi s seboj domov (prim. časopisna poročila, od leta 1993 do leta 1999, priloga k točki 4.6.3).

4.6.4   Pomen proizvoda ‚Gailtaler Speck‘ za regionalno prehrano

Proizvod ‚Gailtaler Speck‘ je bil, kot je že bilo omenjeno v točki 4.6.2, zaradi načina proizvodnje, ki je omogočal konzerviranje mesa v časih, ko tehnične metode hlajenja v glavnem niso bile poznane, pomembna osnovna jed. Tudi danes ima ‚Gailtaler Speck‘ kot sestavni del tradicionalnih malic ‚Brettljausen‘, ki se štejejo za polnovredne obroke in pri katerih ima ‚Gailtaler Speck‘ glavno vlogo, pomembno mesto v prehrani domačinov in gostov v Ziljski dolini (prim. publikacijo o festivalu slanine Speckfestjournal iz leta 1998, priloga A k točki 4.6.4).

Drug vidik pomena proizvoda ‚Gailtaler Speck‘ za prehrano je njegova uporaba pri pripravi tradicionalnih jedi in pri novostih avtohtone kuhinje. Vrhunska gastronomka Sissy Sonnleitener, ki je bila omenjena že v točki 4.4.2.2.3, s tremi kuharskimi kapami nagrajeni mojster Walter Trupp in kuhar leta 1997 Harald Fritzer cenijo proizvod ‚Gailtaler Speck‘, saj daje jedem prav posebno noto (prim. Lexe, 1997, priloga B k točki 4.6.4).

4.6.5   Ohranjanje tradicionalnih oblik kmetijstva

Pri proizvodnji proizvoda ‚Gailtaler Speck‘ se upoštevajo lokalne tradicije kmetijskega gospodarjenja. Te se kažejo v naslednjih točkah: uporaba celotnih kosov slanine za proizvodnjo izdelkov iz soljenega mesa, razsoljevanje na tradicionalnih lesenih mizah za razsoljevanje, metoda hladnega prekajevanja z več vmesnimi premori in končno različne individualne recepture za mešanice začimb, ki se prenašajo samo v družinah iz roda v rod (prim. Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, 1999b, priloga k točki 4.2).“,

se nadomestijo z naslednjo različico besedila:

„4.6   Povezava z geografskim območjem

4.6.1   Podnebje

Ziljska dolina z nekaterimi odstopanji pripada zmernemu podnebnemu pasu Srednje Evrope. Pogorje Koroške poteka v smeri zahod–vzhod, kar vpliva na nastanek izrazito prisojnih in osojnih strani ter privetrnih in odvetrnih strani. To velja tudi za Ziljsko dolino. Centralne Alpe na severu, še zlasti masiv Visokih Tur, prav tako kot južne verige Karnijskega hribovja varujejo doline in kotline pred bližajočimi se vremenskimi motnjami in blažijo prevladujoče vreme na zahodu. Pri tem se glavni tokovi zaustavijo vzdolž gorskih verig, kar povzroči močno deževje v gorskih regijah in zmanjšanje oblačnosti v smeri od obrobnega gorovja proti kotlinam.

Za specifično vreme v Ziljski dolini je odločilna ciklonska pot Vb; to je baltska veja vetrov, ki pihajo iz Biskajskega zaliva in Španije. Vetrovi, ki pihajo iz Genovskega zaliva proti severovzhodu, poskušajo obiti rob Alp v smeri proti Baltiku, butajo ob južno verigo Alp in prek doline Bele (Fellatal) in globeli Mokrin (Nassfeld) prispejo na Koroško. Vlažne in tople zračne gmote trčijo ob tu ležeči hladni zrak in v Ziljski dolini – poleg za celotno Koroško običajnega poletnega vrhunca – povzročijo drugi vrhunec padavin jeseni na Južnem Koroškem. Pri tem je intenzivnost padavin na območju vrhov Karnijskih Alp visoka, a zelo hitro izzveni proti severu.

Zaradi zavetrja, ki ga nudijo južne Apneniške Alpe, zlasti Karnijske Alpe, imata Ziljska dolina in območje Beljaka v primerjavi z drugimi koroškimi območji nadpovprečno dolga sončna obdobja, namreč več kot 50 % v vsem letu. Še posebej so razmere v Ziljski dolini ugodne jeseni in pozimi (prim. Steinhauser, 1958, in Pachinger, 1976).

Temu ustrezno je tudi zračna vlaga v Ziljski dolini skozi celo leto zelo uravnotežena, medtem ko je zrak v kotlinah pozimi relativno vlažnejši, poleti pa relativno bolj suh. Tako razpon nihanja povprečne relativne zračne vlage za celo leto za Ziljsko dolino obsega le polovico vrednosti za osrednje območje Koroške. S tem je izpolnjen pomemben naravni pogoj za dobro zorenje slanine v Ziljski dolini – konstantna zračna vlaga. Prav tako so temperature v povprečju nekoliko nižje kot na primer v Celovški kotlini, zaradi višje lege Ziljske doline pa so bolj enakomerne, kar pomeni, da so temperaturni ekstremi manj izraziti (prim. Centralni meteorološki zavod, 1999).

Kot kažejo primerjave z merilnimi postajami iz sosednjih regij, je skupna količina padavin v Ziljski dolini velika, hkrati pa je število dni z izmerjenimi padavinami majhno. To priča o močnih in izdatnih padavinah, ki pa jim kmalu spet sledi jasno vreme (prim. Centralna hidrografska pisarna, 1999).

Usmeritev doline zahod–vzhod, uravnotežene temperature in zračna vlaga, dolgo sončno obdobje in s tem manjša oblačnost oziroma odsotnost megle pozimi ter značilni vetrovi od juga, ki razjasnijo nebo in so posledica močnega vpliva vremenske fronte Vb, v Ziljski dolini ustvarjajo optimalne pogoje za proizvodnjo slanine, še posebej za zorenje slanine. Visokokakovostni surovi izdelki iz soljenega mesa se lahko proizvajajo samo na območjih z enakomernim gibanjem zraka in z zgolj neznatnimi nihanji temperature in zračne vlage, saj je le tu mogoče, da se proizvod enakomerno posuši (prim. Aichwalder, 1997).

4.6.2   Znanje in izkušnje ljudi

Empirično znanje, ki se tradicionalno prenaša iz generacije v generacijo, določa časovni potek predelave svežega svinjskega mesa v kulinarično oplemeniten visokokakovosten proizvod. Znanje in izkušnje v zvezi s proizvodnimi pogoji, ki se spreminjajo glede na sezono in vreme, proizvajalcem omogočajo, da proizvodnjo predvidijo v časovnih obdobjih z optimalnimi proizvodnimi pogoji oziroma zagotovijo kakovost proizvoda tudi v manj ugodnih vremenskih razmerah. Pri tem je izkoriščanje prikazanih specifičnih podnebnih razmer v Ziljski dolini odločilno za optimalno in za Koroško edinstveno proizvodnjo slanine.

4.6.3   Zgodovina in tradicija proizvodnje slanine

Pripravo proizvoda ‚Gailtaler Speck‘ dokazujejo že listine iz leta 812. Od poznega srednjega veka se slanina šteje za pomemben sestavni del jedilnika, danes pa spada med tradicionalne jedi regije.

V preteklosti je bila proizvodnja slanine potrebna predvsem zaradi potrebe, da surovo meso postane dolgo obstojno. Tako sta jedilnik skozi celo leto dopolnjevala in bogatila meso in mast. Če je prej razsoljevanje potekalo še na tradicionalnih, lesenih mizah, se danes uporabljajo moderne kadi iz nerjavnega jekla in umetne mase ter mize za soljenje. Nespremenjeni pa so visoka kakovost surovine, ki je odvisna od krmljenja oziroma pitanja, recepture po izročilu in skrben postopek prekajevanja, ki se skupaj s počasnim zorenjem v podnebnih razmerah, značilnih za Ziljsko dolino, obravnavajo kot dodatni pomembni dejavniki kakovosti proizvoda ‚Gailtaler Speck‘.

4.6.4   Poseben sloves proizvoda ‚Gailtaler Speck‘

‚Gailtaler Speck‘ ima v drugih regijah dežele Koroške in tudi izven meja dežele odličen sloves. Še posebej v regijah Spodnje Koroške, kjer se slanina – če sploh – proizvaja na povsem drug način kot v Ziljski dolini, o proizvodu ‚Gailtaler Speck‘ govorijo z velikim spoštovanjem in priznavajo njegov edinstven okus in njegovo očitno drugačno konsistenco, ki izhaja predvsem iz pogojev krmljenja živali.

Priljubljenost, ki jo uživa ‚Gailtaler Speck‘, se kaže na vsakoletnem festivalu slanine ‚Speckfest‘ v mestu Šmohor (Hermagor), središču Ziljske doline. Festival, ki vedno poteka prvi konec tedna v juniju, več deset tisoč obiskovalcev iz Avstrije in tujine izkoristi za to, da pridejo v Ziljsko dolino, pokušajo proizvod ‚Gailtaler Speck‘ na mestu samem in odnesejo kak kos slanine tudi s seboj domov. Pomen tega vodilnega izdelka Koroške je bil v letu 2005 priznan s sprejemom izvornega območja izdelka med uveljavljene gurmanske regije Avstrije, s čimer so povezane ponavljajoče se trženjske in turistične pobude (prim. http://www.genuss-region.at/genussregionen/kaernten/gailtaler-speck-g-g-a/region.html).“

Obrazložitev

Pojasnila v zvezi s to točko, ki so jih vsebovali različni posamezni dokumenti prvotne specifikacije (npr. podrobnejši opis prevladujočih vremenskih razmer v Ziljski dolini, zgodovinske podrobnosti ali predstavitev posebnega slovesa proizvoda „Gailtaler Speck“), so bila skrčena na bistveno in prevzeta v novo specifikacijo, da bi dosegli cilje nove specifikacije, predstavljeni na začetku dokumenta (glej „Spremembe“). Dodano je bilo zgolj to, da znanje in izkušnje ljudi med drugim omogočajo proizvodnjo proizvoda, katerega kakovost je nespremenjeno visoka tudi v manj ugodnih vremenskih razmerah (npr. pri višjih zunanjih temperaturah; glej pojasnila v zvezi s hladnim prekajevanjem).

Označevanje

Označevanje

Točka 4.8 povzetka (označevanje):

„Označevanje se izvaja s plaketo ali pentljo, nameščeno na primerno mesto na posameznem kosu slanine oziroma delnem kosu, oziroma z enakovrednimi označbami proizvodov, na katerih sta berljivo in nespremenljivo navedena proizvajalec in kontrolna številka. Kontrolna številka mora biti zabeležena v proizvodnem protokolu (‚protokolu za proizvodnjo slanine‘), ki ga proizvajalec vodi za predložitev nadzornim organom, v katerem je dokumentirano upoštevanje določb postopka pridelave za vsako serijo slanine in s katerim je mogoče kadar koli preveriti upoštevanje določb postopka pridelave. Uporaba nazivov podjetij ali lastnih imen je v okviru označevanja proizvodov dovoljena, če s tem ne pride do zavajanja potrošnika.“

in točka 4.8 specifikacije (označevanje):

„Označevanje delnih kosov, ki so namenjeni za trženje kot ‚Gailtaler Speck‘, se izvaja s plaketo ali pentljo, nameščeno na primerno mesto na posameznem kosu slanine oziroma delnem kosu, oziroma z enakovrednimi označbami proizvodov, na katerih sta berljivo in nespremenljivo navedena proizvajalec in kontrolna številka. Kontrolna številka je sestavljena iz oznake zdravstvene neoporečnosti, specifične za vsak proizvodni obrat, datuma zakola in veterinarske kontrolne številke, ki je prav tako specifična za vsako klavnico. Kontrolna številka mora biti zabeležena v proizvodnem protokolu (‚protokolu proizvodnje slanine‘), ki ga proizvajalec vodi za predložitev nadzornim organom, v katerem je dokumentirano upoštevanje določb postopka pridelave za vsako serijo slanine in s katerim lahko nadzorni organi kadar koli preverijo upoštevanje določb postopka pridelave. Združenje ‚Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten‘ je za dokumentiranje postopka pridobivanja pripravilo tako imenovani ‚protokol proizvodnje slanine‘ (prim. Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten, 1999b, priloga k točki 4.2). Proizvajalci proizvoda ‚Gailtaler Speck‘ ZGO morajo uporabljati ta ali drug enakovreden postopek za dokumentiranje postopka pridelave.

Označevanje mora biti do zadnjega prodanega kosa posamezne serije slanine dobro razvidno. Proizvodu ‚Gailtaler Speck‘, zapakiranem za prodajo, je treba priložiti etiketo z navedeno kontrolno številko. Embalaža mora biti iz primernih materialov, ki zagotavljajo obstojnost in kakovost proizvoda. Pri označevanju je treba upoštevati tudi druge zakonske predpise za označevanje.

Enoten nastop za proizvod naj bi v prihodnosti sestavljali ime, oblika in figurativna znamka, ki se bodo razvili na novo, z navedbo oznake ‚Gailtaler Speck‘ in – če bo priznana ‚zaščitena geografska označba‘ – oznake ZGO. V ta namen bi se uporabil znak Skupnosti, ki ga da na razpolago Evropska komisija.“

se nadomestita z naslednjim besedilom:

„Zapakirano blago je treba opremiti z etiketo, v okence katere je treba poleg predvidenega znaka Unije navesti tudi oznako ‚Gailtaler Speck‘ ZGO in registracijsko številko proizvajalca slanine.“

Obrazložitev:

v zvezi s sistemom za zagotavljanje sledljivosti, ki se je oblikoval z novo različico specifikacije (prim. točko „Dokazilo o poreklu“), se lahko opustijo doslej predpisana sredstva označevanja (plaketa, pentlja ali enakovredna označba proizvoda skupaj z navedbo proizvajalca in kontrolne številke).

Tudi dosedanje navedbe v zvezi z embalažo se lahko opustijo brez nadomestila, zlasti ker so bile omejene na splošno postavljene cilje (ohranjanje kakovosti in obstojnost) in niso določale podrobnih zahtev za kakovost embalažnih materialov ali posebne oblike embalaže.

Uporaba nazivov podjetij ali lastnih imen v okviru označbe proizvoda je še naprej dovoljena, vendar se pri tem eksplicitno „dovoljenje“ v specifikaciji ne zahteva. Zato dosedanje besedilo v zvezi s tem kot odvečna vsebina v novo specifikacijo ni bilo prevzeto.

Drugo

Drugo

| — | Kontaktni podatki pristojnih organov in skupine vložnikov so se od zaščite označbe spremenili; spodaj so navedeni posodobljeni podatki:






  1. | Pristojni organ v državi članici:






  Ime: | Avstrijski patentni urad |
| --- | --- | --- | --- |
| Naslov: | Dresdner Straße 87 |
| 1200 Dunaj |
| AVSTRIJA |

—

Kontaktni podatki pristojnih organov in skupine vložnikov so se od zaščite označbe spremenili; spodaj so navedeni posodobljeni podatki:

1.

Pristojni organ v državi članici:

Ime:

Avstrijski patentni urad

Naslov:

Dresdner Straße 87

1200 Dunaj

AVSTRIJA

Tel.

+43 1534240

Faks

+43 153424535

E-naslov:

Herkunftsangaben@patentamt.at

| 2. | Skupina vložnikov:






  Ime: | „Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten“ |
| --- | --- | --- |
| Naslov: | c/o Albert Jank, Götzing 4, A-9620 Egg |
| Tel. | +43 6504282000 |
| E-naslov: | albert.jank@gailtalerspeck.at |

2.

Skupina vložnikov:

Ime:

„Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten“

Naslov:

c/o Albert Jank, Götzing 4, A-9620 Egg

Tel.

+43 6504282000

E-naslov:

albert.jank@gailtalerspeck.at

| — | Vrsta proizvoda:
  S to formalno spremembo se prevzame točna oznaka skupine proizvodov, namreč „Skupina 1.2 Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itn.).“ |
| --- | --- |

—

Vrsta proizvoda:

S to formalno spremembo se prevzame točna oznaka skupine proizvodov, namreč „Skupina 1.2 Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itn.).“

| — | Nadzorni organ:
  Sprememba pri nadzornem organu je posledica spremenjenih nacionalnih zakonskih določb, ki predvidevajo sistemski prehod z javnega nadzora, ki ga je izvajal deželni glavar, na nadzor, ki ga izvajajo odobreni zasebni nadzorni organi. Zdaj nadzor izvaja naslednji nadzorni organ:





  agroVet GmbH |
| --- | --- |
| 2202 Enzersfeld |
| AVSTRIJA |
| Königsbrunnerstrasse 8 |
| Mobilni telefon: +43 6648487991 |
| Faks: +43 2262672213-33 |
| E-naslov: enzersfeld@agrovet.at |

—

Nadzorni organ:

Sprememba pri nadzornem organu je posledica spremenjenih nacionalnih zakonskih določb, ki predvidevajo sistemski prehod z javnega nadzora, ki ga je izvajal deželni glavar, na nadzor, ki ga izvajajo odobreni zasebni nadzorni organi. Zdaj nadzor izvaja naslednji nadzorni organ:

agroVet GmbH

2202 Enzersfeld

AVSTRIJA

Königsbrunnerstrasse 8

Mobilni telefon: +43 6648487991

Faks: +43 2262672213-33

E-naslov: enzersfeld@agrovet.at

Posebne naloge nadzornega organa so navedene v specifikaciji:

„Preverjanje lastnosti proizvodov ter dokumentov in dokazil v zvezi s sprejemljivostjo in upoštevanjem specifikacije, navedenih v točki 4.4 – Dokazilo o poreklu.“

| — | Seznam zadevnih, a splošno veljavnih nacionalnih pravnih predpisov v dosedanji točki „nacionalni pravni predpisi“ odpade, saj se ta točka ne šteje več za obvezno vsebino specifikacije. |
| --- | --- |

—

Seznam zadevnih, a splošno veljavnih nacionalnih pravnih predpisov v dosedanji točki „nacionalni pravni predpisi“ odpade, saj se ta točka ne šteje več za obvezno vsebino specifikacije.

| — | Seznam literature in virov
  Naslednje priloge so bile črtane oziroma odstranjene, saj je bila njihova vsebina bodisi neposredno prevzeta v besedilo specifikacije bodisi je zaradi novih določb zastarala:






  — | Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten (1999b): Gailtaler Speck-Richtlinien (smernice). Hermagor. |
| --- | --- | --- |

—

Seznam literature in virov

Naslednje priloge so bile črtane oziroma odstranjene, saj je bila njihova vsebina bodisi neposredno prevzeta v besedilo specifikacije bodisi je zaradi novih določb zastarala:

—

Verein Gailtaler Speck – Naturarena Kärnten (1999b): Gailtaler Speck-Richtlinien (smernice). Hermagor.

| — | Ziviltechnikerkanzlei Blechl & Piechl (1999): zemljevid „Izvor osnovnih proizvodov za Gailtaler Speck“. Celovec. |
| --- | --- |

—

Ziviltechnikerkanzlei Blechl & Piechl (1999): zemljevid „Izvor osnovnih proizvodov za Gailtaler Speck“. Celovec.

ENOTNI DOKUMENT

„GAILTALER SPECK“

GAILTALER SPECK

EU št.: PGI-AT-0192-AM01 – 5.4.2017

EU št.: PGI-AT-0192-AM01 – 5.4.2017

ZOP ( ) ZGO ( X )

ZOP ( ) ZGO ( X )

1.   Ime

Ime

„Gailtaler Speck“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Avstrija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.2 Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itn.)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Pri „Gailtaler Speck“ gre za surovi izdelek iz soljenega nestisnjenega svinjskega mesa brez kosti.

„Gailtaler Speck“ je načeloma mogoče izdelati iz vseh kosov mesa, tudi iz celotnih kosov slanine. Vendar se prednostno uporabljajo trebuh, kare, trebušni kare, stegno in pleče.

„Gailtaler Speck“ se prodaja v odprtem ali zapakiranem stanju, kot celota, po delih ali po rezinah. Na celih kosih slanine, bodisi zapakiranih bodisi nezapakiranih, je rdeča ali zelena, oštevilčena vpenjalna plomba, ki jo je mogoče slediti do prejemnika plombe ter na kateri sta nasmejana prašičja glava in napis „Gailtaler Speck“.

Organoleptične lastnosti:

Organoleptične lastnosti:

„Gailtaler Speck“ ima zlatorumeno barvo zunanjega dela, v zarezanem delu je delež maščobe jasno viden in čisto bel, mišično meso ima živo rdečo barvo. Slanina je rahlo začinjena, brez prevladujoče note brina, blago slana in ima zelo izrazit okus po razsolu, prekajenem in mesu; čeprav je v primerjavi z drugimi vrstami slanine maščobni del čvrstejši, se proizvod „Gailtaler Speck“ v ustih prhko raztopi, ugriz pa je mehek.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Surovine izvirajo iz prašičev naslednjih pasem, ki so bili skoteni, vzrejeni in pitani v opredeljenih regijah: Landrace, Edelschwein, Duroc, Schwäbisch-Hällisches Sattelschwein in križancev teh pasem. Poleg tega so dovoljeni tudi križanci teh pasem s pasmo Pietrain (kot samci za razplod). Dokup pujskov drugega porekla, ki ustrezajo tem zahtevam, je dovoljen do maksimalne teže 31 kg.

Živali je treba krmiti izključno s tako krmo, ki koristi njihovi počasni rasti. Maksimalnega dnevnega prirasta teže 750 g, ki se ugotovi za celotno obdobje pitanja, ni dovoljeno preseči. Mokro krmljenje (npr. mokra koruza ali soja) je prepovedano. Odmerki koruze in soje so dovoljeni le v manjših količinah, in sicer do 20 % soje v suhem deležu in do 10 % koruze v suhem deležu. Pri krmljenju v nobenem primeru ni dovoljeno dodajati pomožnih sredstev za pitanje, anabolikov ali hormonov. Prav tako je treba z začetkom pitanja prenehati uporabljati kemične in antibiotične pospeševalce rasti. Prašiči so pripravljeni na zakol šele pri živi teži najmanj 120 kg.

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Pitanje pujskov, razkosavanje mesa in sama proizvodnja slanine (razsol, prekajevanje in zorenje) morajo potekati v obratu na opredeljenem geografskem območju, ki ga določi centralni registracijski organ skupine vložnikov.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Pakirano blago je treba opremiti z etiketo, v okence katere je treba poleg predvidenega znaka Unije navesti tudi oznako „Gailtaler Speck“ ZGO in registracijsko številko proizvajalca slanine.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje leži v avstrijski zvezni deželi Koroška, sestavljajo pa ga naslednje občine: Dole (Dellach), Bistrica na Zilji (Feistritz an der Gail), Višprijska dolina (Gitschtal), Šmohor (Hermagor), Straja vas (Hohenthurn), Cirkno (Kirchbach), Koče-Muta (Kötschach-Mauthen), Čajna v Ziljski dolini (Nötsch im Gailtal) in Sv. Štefan v Ziljski dolini (St. Stefan im Gailtal).

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

Posebnosti geografskega območja

Posebnosti geografskega območja

Naravni dejavniki

Naravni dejavniki

Ziljska dolina na Koroškem z nekaterimi odstopanji pripada zmernemu podnebnemu pasu Srednje Evrope. Okoliško pogorje poteka v smeri zahod–vzhod, kar vpliva na nastanek izrazito prisojnih in osojnih strani ter privetrnih in odvetrnih strani. Hkrati pogorje ščiti Ziljsko dolino pred bližajočimi se vremenskimi motnjami in blaži prevladujoče vreme na zahodu. Tako ima Ziljska dolina v primerjavi z drugimi koroškimi območji nadpovprečno dolga sončna obdobja, namreč več kot 50 % v vsem letu. Še posebej so razmere v Ziljski dolini ugodne jeseni in pozimi. Temu ustrezno je tudi zračna vlaga v Ziljski dolini vse leto zelo uravnotežena.

Temperature so na opredeljenem območju v povprečju nekoliko nižje kot na primer v Celovški kotlini, zaradi višje lege Ziljske doline pa so tudi bolj enakomerne, kar pomeni, da so ekstremi manj izraziti.

Z vidika celote usmeritev doline zahod–vzhod, uravnotežene in konstantne temperature in zračna vlaga, dolgo sončno obdobje in s tem manjša oblačnost oziroma odsotnost megle pozimi ter značilni vetrovi od juga, ki razjasnijo nebo, v Ziljski dolini ustvarjajo optimalne pogoje za proizvodnjo slanine, še posebej za zorenje slanine.

Človeški dejavniki

Človeški dejavniki

Prebivalci Ziljske doline se opirajo na tradicijo proizvodnje slanine, ki je bila izpričana že v 9. stoletju, in obsežno izkustveno znanje o tem, kako ob upoštevanju določenih postopkov za proizvodnjo surovin (dovoljene živalske pasme, na počasno rast naravnano krmljenje) in ob izkoriščanju regionalnih podnebnih danosti proizvesti tako visokokakovosten in nezamenljiv oplemeniten proizvod, kot je „Gailtaler Speck“. Te stoletja stare praktične izkušnje v zvezi z najrazličnejšimi vplivi na kakovost proizvoda „Gailtaler Speck“ (med drugim poznavanje motečih vplivov, razlogov za odstopanja od kakovosti, spreminjajočih se lastnosti surovin v odvisnosti od okoljskih dejavnikov in načinov za njihovo preprečevanje) so odločilne pri proizvodnji nespremenljivo visoke kakovosti.

Posebnosti proizvoda

Posebnosti proizvoda

„Gailtaler Speck“ ima razmeroma visok delež maščobe z značilno čvrstostjo, ki ob uživanju vseeno zagotavlja prijeten, voljan občutek v ustih in se prhko raztopi. To skupaj z okusom, opisanim v točki 3.2, za poznavalca predstavlja nezamenljiv proizvod.

Vzročna povezava med geografskim območjem in značilnostmi proizvoda

Vzročna povezava med geografskim območjem in značilnostmi proizvoda

Ta povezava se v prvi vrsti kaže v učinkih regionalne metode proizvodnje, ki se prenaša iz generacije v generacijo, ki ji gre pripisati poseben značaj proizvoda „Gailtaler Speck“ in je tudi pripomogla k njegovemu današnjemu dobremu slovesu.

Znanje, ki je nastalo v regiji ter se posredovalo in izboljševalo skozi stoletja, se uporablja v vseh fazah proizvodnje:

—   Izbira in vzreja živali

Za proizvodnjo so dovoljene samo pasme prašičev, ki na podlagi izkušenj skupaj s počasnim pitanjem in dovoljeno krmo zagotavljajo želeni, razmeroma višji delež maščobe. Tega višjega deleža maščobe sicer ni mogoče določiti z navedbo v centimetrih, ker je „Gailtaler Speck“ naravni proizvod in delež maščobe pri kastratih in samicah ter pri različnih kosih mesa pride različno do izraza. Zaradi daljše življenjske dobe (omejitev dnevnega prirasta teže) prašičev, rejenih za proizvodnjo slanine v Ziljski dolini, in njihove večje minimalne žive teže v času zakola (ta znaša 120 kg namesto običajnih 85 kg, kar je evropsko povprečje pri normalni proizvodnji slanine) pa je delež maščobe pri „Gailtaler Speck“ občutno večji kot pri primerljivih proizvodih.

Izrazita čvrstost maščobnega dela pri „Gailtaler Speck“ se pripisuje posebnemu krmljenju prašičev z zelo majhnim deležem koruze (največ 10 % namesto za Evropo običajnih največ 70 %). Ob krmljenju z večjim deležem koruze bi se vsebnost linolne kisline (= večkrat nenasičene maščobne kisline) v mesu povečala, zaradi česar bi bila slanina po eni strani bolj dovzetna za oksidacijo in prej postala žarka, po drugi strani pa bi se spremenilo njeno tališče. To bi vplivalo na njeno konsistenco, njeno tipično čvrstost.

—   Proizvodni postopek

Izbira začimb, določitev dolžine faze razsoljevanja in potek postopka dimljenja ob natančnem prilagajanju prevladujoči temperaturi in zračni vlagi odločilno vplivajo na videz proizvoda „Gailtaler Speck“, njegovo tipično blago slano in rahlo začinjeno aromo ter značilni okus po razsolu, prekajenem in mesu. Ravno že omenjena posebna čvrstost maščobnega dela proizvoda „Gailtaler Speck“ omogoča – poleg tradicionalnega hladnega prekajevanja – dovoljeni postopek dimljenja pri višjih zunanjih temperaturah v dimnicah brez hlajenja. Mehkejša maščoba bi se pri višjih temperaturah izcejala v večji meri, kar bi povzročilo večjo topljivost dima in s tem povezana odstopanja pri okusu.

Zračenje, sušenje in zorenje potekajo ob izkoriščanju prej predstavljenih prednosti regionalnega podnebja in so – skupaj z znanjem lokalnih proizvajalcev slanine v zvezi s prepoznavanjem idealne stopnje zrelosti posameznih, nestisnjenih in zato različno debelih kosov slanine, ki temelji na izkušnjah – odločilni za konsistenco in obstojnost proizvoda.

Pri proizvodnji proizvoda „Gailtaler Speck“ v modernih klimatiziranih dimnicah se ti na izkušnjah temelječi podatki prenesejo v nadzorne programe naprav in zagotavljajo rezultat, primerljiv s proizvodnim procesom, ki ga vodi človeška roka.

Po okusu in konsistenci se „Gailtaler Speck“ razlikuje od drugih proizvodov slanine v sosednjih regijah, zato se je njegova priljubljenost hitro povečevala.

Ta se med drugim kaže na vsakoletnem festivalu slanine „Speckfest“ v mestu Šmohor (Hermagor), središču Ziljske doline. Festival, ki vedno poteka prvi konec tedna v juniju, več deset tisoč obiskovalcev iz Avstrije in tujine izkoristi za to, da pridejo v Ziljsko dolino, pokušajo proizvod „Gailtaler Speck“ na mestu samem in odnesejo kak kos slanine tudi s seboj domov.

Pomen proizvoda „Gailtaler Speck“ kot vodilnega izdelka Koroške je bil v letu 2005 priznan s sprejemom izvornega območja izdelka med uveljavljene gurmanske regije Avstrije, s čimer so povezane ponavljajoče se trženjske in turistične pobude.

Sklic na objavo specifikacije

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

Celotno besedilo specifikacije je na voljo na naslovu:

https://www.patentamt.at/herkunftsangaben/gailtalerspeck/

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---