# Uradni list C 176/23.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 176 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6123. maj 2018 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 176

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6123. maj 2018

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Odbor regij |
| | 127. plenarno zasedanje OR, 31. 1. 2018–1. 2. 2018 |
| 2018/C 176/01 | Resolucija Evropskega odbora regij – Letni pregled rasti Evropske komisije za leto 2018 | 1 |
| 2018/C 176/02 | Resolucija Evropskega odbora regij o spremembi uredbe o skupnih določbah za sklade ESI v podporo strukturnim reformam | 5 |
| 2018/C 176/03 | Resolucija Evropskega odbora regij o predlogu Komisije za sklep Sveta o ugotovitvi očitnega tveganja hujše kršitve načela pravne države na Poljskem | 8 |
| | MNENJA |
| | Odbor regij |
| | 127. plenarno zasedanje OR, 31. 1. 2018–1. 2. 2018 |
| 2018/C 176/04 | Mnenje Evropskega odbora regij – Prihodnost programa COSME po letu 2020 z regionalnega in lokalnega vidika | 10 |
| 2018/C 176/05 | Mnenje Evropskega odbora regij – Za celovito izvajanje prenovljene evropske strategije za najbolj oddaljene regije | 15 |
| 2018/C 176/06 | Mnenje Evropskega odbora regij – Erasmus za izvoljene lokalne in regionalne predstavnike | 21 |
| 2018/C 176/07 | Mnenje Evropskega odbora regij – Spodbujanje sožitja s konfliktnimi vrstami v okviru direktiv EU o naravi | 25 |
| 2018/C 176/08 | Mnenje Evropskega odbora regij – Enotni digitalni trg: vmesni pregled | 29 |
| 2018/C 176/09 | Mnenje Evropskega odbora regij – Razmislek o prihodnosti financ EU | 34 |
| 2018/C 176/10 | Mnenje Evropskega odbora regij – Celostne teritorialne naložbe – izziv za kohezijsko politiko EU po letu 2020 | 40 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

127. plenarno zasedanje OR, 31. 1. 2018–1. 2. 2018

2018/C 176/01

Resolucija Evropskega odbora regij – Letni pregled rasti Evropske komisije za leto 2018

1

2018/C 176/02

Resolucija Evropskega odbora regij o spremembi uredbe o skupnih določbah za sklade ESI v podporo strukturnim reformam

5

2018/C 176/03

Resolucija Evropskega odbora regij o predlogu Komisije za sklep Sveta o ugotovitvi očitnega tveganja hujše kršitve načela pravne države na Poljskem

8

MNENJA

Odbor regij

127. plenarno zasedanje OR, 31. 1. 2018–1. 2. 2018

2018/C 176/04

Mnenje Evropskega odbora regij – Prihodnost programa COSME po letu 2020 z regionalnega in lokalnega vidika

10

2018/C 176/05

Mnenje Evropskega odbora regij – Za celovito izvajanje prenovljene evropske strategije za najbolj oddaljene regije

15

2018/C 176/06

Mnenje Evropskega odbora regij – Erasmus za izvoljene lokalne in regionalne predstavnike

21

2018/C 176/07

Mnenje Evropskega odbora regij – Spodbujanje sožitja s konfliktnimi vrstami v okviru direktiv EU o naravi

25

2018/C 176/08

Mnenje Evropskega odbora regij – Enotni digitalni trg: vmesni pregled

29

2018/C 176/09

Mnenje Evropskega odbora regij – Razmislek o prihodnosti financ EU

34

2018/C 176/10

Mnenje Evropskega odbora regij – Celostne teritorialne naložbe – izziv za kohezijsko politiko EU po letu 2020

40

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | ODBOR REGIJ |
| | 127. plenarno zasedanje OR, 31. 1. 2018–1. 2. 2018 |
| 2018/C 176/11 | Mnenje Evropskega odbora regij – Pobuda za trajnostni razvoj modrega gospodarstva v zahodnem Sredozemlju | 46 |
| 2018/C 176/12 | Mnenje Evropskega odbora regij – Končni sklepi in priporočila skupine na visoki ravni za poenostavitev po letu 2020 | 51 |
| 2018/C 176/13 | Mnenje Evropskega odbora regij – Evropa v gibanju: cestni promet z vidika delovne sile | 57 |
| 2018/C 176/14 | Mnenje Evropskega odbora regij – Evropa v gibanju: spodbujanje nemotene mobilnosti | 66 |

III   Pripravljalni akti

ODBOR REGIJ

127. plenarno zasedanje OR, 31. 1. 2018–1. 2. 2018

2018/C 176/11

Mnenje Evropskega odbora regij – Pobuda za trajnostni razvoj modrega gospodarstva v zahodnem Sredozemlju

46

2018/C 176/12

Mnenje Evropskega odbora regij – Končni sklepi in priporočila skupine na visoki ravni za poenostavitev po letu 2020

51

2018/C 176/13

Mnenje Evropskega odbora regij – Evropa v gibanju: cestni promet z vidika delovne sile

57

2018/C 176/14

Mnenje Evropskega odbora regij – Evropa v gibanju: spodbujanje nemotene mobilnosti

66

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

127. plenarno zasedanje OR, 31. 1. 2018–1. 2. 2018

| 23.5.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 176/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 176/1

---

Resolucija Evropskega odbora regij – Letni pregled rasti Evropske komisije za leto 2018

(2018/C 176/01)

| Predložile politične skupine EPP, PES, ALDE, EA in ECR |
| --- |

Predložile politične skupine EPP, PES, ALDE, EA in ECR

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske komisije Letni pregled rasti za leto 2018 (1) in začetka evropskega semestra 2018; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije Letni pregled rasti za leto 2018 (1) in začetka evropskega semestra 2018;

| — | ob upoštevanju resolucije OR z dne 11. oktobra 2017 o evropskem semestru 2017 in pripravi letnega pregleda rasti 2018; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije OR z dne 11. oktobra 2017 o evropskem semestru 2017 in pripravi letnega pregleda rasti 2018;

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2016 o ekonomskih politikah euroobmočja (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 26. oktobra 2016 o ekonomskih politikah euroobmočja (2),

| 1. | meni, da kljub razmeroma dobremu makroekonomskem okrevanju gospodarstva EU še ni razloga za zadovoljstvo, saj so stopnje brezposelnosti v mnogih regijah Evrope še vedno previsoke, zlasti med mladimi, več zaporednih let prenizke ravni naložb pa je močno oslabilo konkurenčnost in kohezijo EU; |
| --- | --- |

1.

meni, da kljub razmeroma dobremu makroekonomskem okrevanju gospodarstva EU še ni razloga za zadovoljstvo, saj so stopnje brezposelnosti v mnogih regijah Evrope še vedno previsoke, zlasti med mladimi, več zaporednih let prenizke ravni naložb pa je močno oslabilo konkurenčnost in kohezijo EU;

| 2. | se strinja s Komisijo, da je treba zaradi premajhne konkurenčnosti in kohezije EU ter šibkosti v bančnem sistemu odpraviti strukturne pomanjkljivosti ekonomske in monetarne unije, še preden pride do kakršne koli nove krize, h čemur je pozval že v mnenju o poglobitvi ekonomske in monetarne unije do leta 2025 (3); |
| --- | --- |

2.

se strinja s Komisijo, da je treba zaradi premajhne konkurenčnosti in kohezije EU ter šibkosti v bančnem sistemu odpraviti strukturne pomanjkljivosti ekonomske in monetarne unije, še preden pride do kakršne koli nove krize, h čemur je pozval že v mnenju o poglobitvi ekonomske in monetarne unije do leta 2025 (3);

| 3. | izraža zadovoljstvo zaradi poudarka, ki se v letnem pregledu rasti daje evropskemu stebru socialnih pravic; |
| --- | --- |

3.

izraža zadovoljstvo zaradi poudarka, ki se v letnem pregledu rasti daje evropskemu stebru socialnih pravic;

| 4. | podpira močno osredotočenost letnega pregleda rasti na dolgoročno rast in zato obžaluje, da v njem kratkoročne smernice niso usklajene z dolgoročnimi cilji EU glede trajnostne rasti in delovnih mest. Priporočila za posamezne države bi morala bolj upoštevati cilje agende ZN za trajnostni razvoj do leta 2030; |
| --- | --- |

4.

podpira močno osredotočenost letnega pregleda rasti na dolgoročno rast in zato obžaluje, da v njem kratkoročne smernice niso usklajene z dolgoročnimi cilji EU glede trajnostne rasti in delovnih mest. Priporočila za posamezne države bi morala bolj upoštevati cilje agende ZN za trajnostni razvoj do leta 2030;

| 5. | izraža obžalovanje, da v letnem pregledu rasti ni omenjena vloga lokalnih in regionalnih oblasti na področju vlaganja, in želi spomniti, da so te oblasti odgovorne za več kot polovico javnih naložb v EU. Države članice poziva, naj odpravijo ovire za zasebne in javne naložbe na lokalni in regionalni ravni, ter obžaluje, da letni pregled rasti 2018 ne nadaljuje analize ovir za naložbe, ki je bila uvedena v pregledu za leto 2016; |
| --- | --- |

5.

izraža obžalovanje, da v letnem pregledu rasti ni omenjena vloga lokalnih in regionalnih oblasti na področju vlaganja, in želi spomniti, da so te oblasti odgovorne za več kot polovico javnih naložb v EU. Države članice poziva, naj odpravijo ovire za zasebne in javne naložbe na lokalni in regionalni ravni, ter obžaluje, da letni pregled rasti 2018 ne nadaljuje analize ovir za naložbe, ki je bila uvedena v pregledu za leto 2016;

| 6. | je prepričan, da je strukturirano vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti kot partnerjev v evropski semester osnovni pogoj za izboljšanje učinkovitosti evropskega semestra in povečanje odgovornosti zanj na lokalni ravni glede na dejansko razdelitev pristojnosti in pooblastil med različnimi ravnmi upravljanja v državah članicah EU. OR ponavlja svoj poziv k pripravi kodeksa ravnanja za vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v evropski semester (4) in poziva Komisijo, naj se aktivno zavzema za takšen kodeks; priporoča tudi, naj se v naslednji letni pregled rasti vključi posebno poglavje o stanju v regijah ter obravnava vloga lokalnih in regionalnih oblasti, države članice pa naj storijo enako v svojih nacionalnih programih reform; |
| --- | --- |

6.

je prepričan, da je strukturirano vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti kot partnerjev v evropski semester osnovni pogoj za izboljšanje učinkovitosti evropskega semestra in povečanje odgovornosti zanj na lokalni ravni glede na dejansko razdelitev pristojnosti in pooblastil med različnimi ravnmi upravljanja v državah članicah EU. OR ponavlja svoj poziv k pripravi kodeksa ravnanja za vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v evropski semester (4) in poziva Komisijo, naj se aktivno zavzema za takšen kodeks; priporoča tudi, naj se v naslednji letni pregled rasti vključi posebno poglavje o stanju v regijah ter obravnava vloga lokalnih in regionalnih oblasti, države članice pa naj storijo enako v svojih nacionalnih programih reform;

| 7. | priporoča državam članicam, naj organe lokalnih in regionalnih oblasti neposredno vključijo v svoje programe reform in v evropski semester, pri čemer ne smejo pozabiti, da regije ne morejo biti kaznovane zaradi neizpolnjevanja ciljev, za katere so pristojne izključno države; |
| --- | --- |

7.

priporoča državam članicam, naj organe lokalnih in regionalnih oblasti neposredno vključijo v svoje programe reform in v evropski semester, pri čemer ne smejo pozabiti, da regije ne morejo biti kaznovane zaradi neizpolnjevanja ciljev, za katere so pristojne izključno države;

| 8. | meni, da bi bilo treba v priporočilih za posamezne države večjo pozornost nameniti vprašanjem, povezanim z demografskimi spremembami, saj te postajajo vse pomembnejši parameter teritorialne in socialne kohezije; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi bilo treba v priporočilih za posamezne države večjo pozornost nameniti vprašanjem, povezanim z demografskimi spremembami, saj te postajajo vse pomembnejši parameter teritorialne in socialne kohezije;

| 9. | poudarja, da so evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI) glavno orodje EU za uresničitev ciljev Pogodbe v zvezi z ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in da bi to morali ostati tudi v prihodnje. Zahtevano načrtovanje operativnih programov se je uveljavilo kot nepogrešljivo orodje za ocenjevanje gospodarskih razmer v regijah in njihovih potreb po reformah; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da so evropski strukturni in investicijski skladi (skladi ESI) glavno orodje EU za uresničitev ciljev Pogodbe v zvezi z ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo in da bi to morali ostati tudi v prihodnje. Zahtevano načrtovanje operativnih programov se je uveljavilo kot nepogrešljivo orodje za ocenjevanje gospodarskih razmer v regijah in njihovih potreb po reformah;

| 10. | nasprotuje temu, da bi bila kohezijska politika podrejena evropskemu semestru, saj je legitimnost kohezijske politike zapisana v ustanovnih pogodbah. Če naj bi bila povezava med njima učinkovitejša z vključevanjem kohezijske politike v nacionalne programe reform, je treba te programe na evropski ravni preoblikovati tako, da se ohranita teritorialna razsežnost ter partnerski in decentralizirani pristop (5); |
| --- | --- |

10.

nasprotuje temu, da bi bila kohezijska politika podrejena evropskemu semestru, saj je legitimnost kohezijske politike zapisana v ustanovnih pogodbah. Če naj bi bila povezava med njima učinkovitejša z vključevanjem kohezijske politike v nacionalne programe reform, je treba te programe na evropski ravni preoblikovati tako, da se ohranita teritorialna razsežnost ter partnerski in decentralizirani pristop (5);

| 11. | poudarja, da je poleg krepitve upravnih zmogljivosti potrebna resnična poenostavitev predpisov, ki veljajo za sklade ESI, saj ti predpisi negativno vplivajo na omenjene zmogljivosti ter na učinkovitost in uspešnost struktur človeških virov, ki se uporabljajo za upravljanje s temi sredstvi; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je poleg krepitve upravnih zmogljivosti potrebna resnična poenostavitev predpisov, ki veljajo za sklade ESI, saj ti predpisi negativno vplivajo na omenjene zmogljivosti ter na učinkovitost in uspešnost struktur človeških virov, ki se uporabljajo za upravljanje s temi sredstvi;

| 12. | pozdravlja rezultate, ki so bili doslej doseženi z Evropskim skladom za strateške naložbe (EFSI) z vidika obsega ustvarjenih naložb, vendar je še vedno zaskrbljen zaradi nejasnosti glede dodane vrednosti tega sklada in neuravnoteženega geografskega pokritja. OR opozarja, da premajhne upravne zmogljivosti, premalo finančnih sredstev za dolgoročne naložbe in zapleteni predpisi lokalnim in regionalnim oblastem še vedno onemogočajo uporabo EFSI. To je pokazala nedavna študija, ki jo je naročil (6); |
| --- | --- |

12.

pozdravlja rezultate, ki so bili doslej doseženi z Evropskim skladom za strateške naložbe (EFSI) z vidika obsega ustvarjenih naložb, vendar je še vedno zaskrbljen zaradi nejasnosti glede dodane vrednosti tega sklada in neuravnoteženega geografskega pokritja. OR opozarja, da premajhne upravne zmogljivosti, premalo finančnih sredstev za dolgoročne naložbe in zapleteni predpisi lokalnim in regionalnim oblastem še vedno onemogočajo uporabo EFSI. To je pokazala nedavna študija, ki jo je naročil (6);

| 13. | se seznanja s predlogom Komisije, naj se v sodelovanju z Evropsko investicijsko banko in tudi z nasveti evropske svetovalne službe za naložbe pripravi posebna pobuda za izboljšanje dostopa najbolj oddaljenih regij do sklada EFSI; |
| --- | --- |

13.

se seznanja s predlogom Komisije, naj se v sodelovanju z Evropsko investicijsko banko in tudi z nasveti evropske svetovalne službe za naložbe pripravi posebna pobuda za izboljšanje dostopa najbolj oddaljenih regij do sklada EFSI;

| 14. | želi spomniti, da OR podpira pobude za nadaljnjo liberalizacijo trgovine, vendar vztraja, da je treba pred vsako novo pobudo nujno opraviti oceno učinka, v kateri se pravočasno opredelijo in količinsko določijo možni asimetrični učinki na evropske regije, da se omogoči hiter politični odziv. OR poziva tudi, naj instrumenti trgovinske zaščite EU postanejo hitro in učinkovito orodje za odpravo nepoštenih trgovinskih praks; |
| --- | --- |

14.

želi spomniti, da OR podpira pobude za nadaljnjo liberalizacijo trgovine, vendar vztraja, da je treba pred vsako novo pobudo nujno opraviti oceno učinka, v kateri se pravočasno opredelijo in količinsko določijo možni asimetrični učinki na evropske regije, da se omogoči hiter politični odziv. OR poziva tudi, naj instrumenti trgovinske zaščite EU postanejo hitro in učinkovito orodje za odpravo nepoštenih trgovinskih praks;

| 15. | se strinja, da je prihodnost industrije Evrope odvisna od njene zmožnosti za vlaganje v kakovostno proizvodnjo in nove tehnologije ter za obravnavo izzivov in priložnosti, ki jih prinašata digitalizacija in razogljičenje. Posebno pozornost je treba nameniti naložbam v boljšo tehnološko opremljenost MSP in specializacijo delavcev. Komisijo poziva, naj sporočilo o strategiji za industrijsko politiko uporabi kot podlago za oblikovanje ambicioznejše in celovite srednjeročne vizije za evropsko industrijo, z močno teritorialno razsežnostjo, pri čemer naj upošteva, da so regionalni ekosistemi ključnega pomena pri posodabljanju industrije; |
| --- | --- |

15.

se strinja, da je prihodnost industrije Evrope odvisna od njene zmožnosti za vlaganje v kakovostno proizvodnjo in nove tehnologije ter za obravnavo izzivov in priložnosti, ki jih prinašata digitalizacija in razogljičenje. Posebno pozornost je treba nameniti naložbam v boljšo tehnološko opremljenost MSP in specializacijo delavcev. Komisijo poziva, naj sporočilo o strategiji za industrijsko politiko uporabi kot podlago za oblikovanje ambicioznejše in celovite srednjeročne vizije za evropsko industrijo, z močno teritorialno razsežnostjo, pri čemer naj upošteva, da so regionalni ekosistemi ključnega pomena pri posodabljanju industrije;

| 16. | poudarja, da morajo biti strukturne reforme iz letnega pregleda rasti, če naj bi bile skladne z načelom subsidiarnosti in ustvarjale evropsko dodano vrednost z vidika konkurenčnosti, osredotočene na politična področja, ki so v pristojnosti EU; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da morajo biti strukturne reforme iz letnega pregleda rasti, če naj bi bile skladne z načelom subsidiarnosti in ustvarjale evropsko dodano vrednost z vidika konkurenčnosti, osredotočene na politična področja, ki so v pristojnosti EU;

| 17. | poudarja, da je nujno podpreti regije in mesta pri krepitvi in medsebojnem povezovanju podjetniških ekosistemov, da se MSP pomaga bolje vključiti v čezregionalne, evropske in globalne vrednostne verige. Zato se strinja s cilji Komisije, da je treba spodbujati čezmejni dostop in sodelovanje med MSP vzdolž vrednostne verige. To je še posebej potrebno v regijah s stalnimi geografskimi ovirami, ki podjetjem otežujejo poslovanje na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je nujno podpreti regije in mesta pri krepitvi in medsebojnem povezovanju podjetniških ekosistemov, da se MSP pomaga bolje vključiti v čezregionalne, evropske in globalne vrednostne verige. Zato se strinja s cilji Komisije, da je treba spodbujati čezmejni dostop in sodelovanje med MSP vzdolž vrednostne verige. To je še posebej potrebno v regijah s stalnimi geografskimi ovirami, ki podjetjem otežujejo poslovanje na mednarodni ravni;

| 18. | želi spomniti na pomen prijaznega upravnega in zakonodajnega okolja, v katerem imajo podjetja, zlasti hitro rastoča, lažji čezmejni dostop do financiranja in lažje zberejo kapital, ter ki omogoča popolni izkoristek potenciala evropskega trga tveganega kapitala; |
| --- | --- |

18.

želi spomniti na pomen prijaznega upravnega in zakonodajnega okolja, v katerem imajo podjetja, zlasti hitro rastoča, lažji čezmejni dostop do financiranja in lažje zberejo kapital, ter ki omogoča popolni izkoristek potenciala evropskega trga tveganega kapitala;

| 19. | poudarja, da pomanjkanje upravnih zmogljivosti mnogih javnih organov na lokalni in regionalni ravni ovira izvajanje strukturnih reform in dolgoročne naložbe, ki so potrebne za odpravo naložbene vrzeli. OR ponavlja, da bi morala Komisija pripraviti enoten strateški dokument za usklajevanje vseh sklopov tehnične pomoči za krepitev zmogljivosti, ki jih financira EU, vključno s programom za podporo strukturnim reformam; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da pomanjkanje upravnih zmogljivosti mnogih javnih organov na lokalni in regionalni ravni ovira izvajanje strukturnih reform in dolgoročne naložbe, ki so potrebne za odpravo naložbene vrzeli. OR ponavlja, da bi morala Komisija pripraviti enoten strateški dokument za usklajevanje vseh sklopov tehnične pomoči za krepitev zmogljivosti, ki jih financira EU, vključno s programom za podporo strukturnim reformam;

| 20. | ponavlja poziv, naj se naložbe, ki jih lokalne in regionalne oblasti opravijo v okviru skladov ESI, v vseh državah EU izključijo iz izračuna primanjkljaja in zgornje meje zadolženosti, ki ju določa Pakt za stabilnost in rast. OR nasprotuje makroekonomski pogojenosti, ki bi pomenila, da so regije in mesta kaznovane zaradi političnih odločitev, ki jih ne morejo nadzorovati; |
| --- | --- |

20.

ponavlja poziv, naj se naložbe, ki jih lokalne in regionalne oblasti opravijo v okviru skladov ESI, v vseh državah EU izključijo iz izračuna primanjkljaja in zgornje meje zadolženosti, ki ju določa Pakt za stabilnost in rast. OR nasprotuje makroekonomski pogojenosti, ki bi pomenila, da so regije in mesta kaznovane zaradi političnih odločitev, ki jih ne morejo nadzorovati;

| 21. | poudarja, da je treba v interesu naslednjih generacij zagotoviti zdrave javne finance in zmanjšati visoke ravni javnega dolga. OR poudarja, da bi bilo treba ob upoštevanju načel OECD za učinkovite javne naložbe na različnih ravneh upravljanja izboljšati sestavo javnih izdatkov, in si prizadeva za prispevek k spremljanju izvajanja takšnih pravil. Komisijo poziva, naj sprejme ukrepe za spodbujanje fiskalne decentralizacije v celotni EU, ki bi po sedanjih podatkih pomagala izboljšati učinkovitost javne porabe (7); |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je treba v interesu naslednjih generacij zagotoviti zdrave javne finance in zmanjšati visoke ravni javnega dolga. OR poudarja, da bi bilo treba ob upoštevanju načel OECD za učinkovite javne naložbe na različnih ravneh upravljanja izboljšati sestavo javnih izdatkov, in si prizadeva za prispevek k spremljanju izvajanja takšnih pravil. Komisijo poziva, naj sprejme ukrepe za spodbujanje fiskalne decentralizacije v celotni EU, ki bi po sedanjih podatkih pomagala izboljšati učinkovitost javne porabe (7);

| 22. | se strinja, da je treba učinkovito uporabljati instrumente, ki so razpoložljivi na ravni EU, konkretno strukturne in investicijske sklade v okviru kohezijske politike, vendar meni, da bi bilo treba izboljšati delovanje okvira uspešnosti in se izogniti njegovi pretirani rigidnosti; |
| --- | --- |

22.

se strinja, da je treba učinkovito uporabljati instrumente, ki so razpoložljivi na ravni EU, konkretno strukturne in investicijske sklade v okviru kohezijske politike, vendar meni, da bi bilo treba izboljšati delovanje okvira uspešnosti in se izogniti njegovi pretirani rigidnosti;

| 23. | poudarja, da so za velik delež javnih naročil pristojne lokalne in regionalne oblasti in da bi morala biti prizadevanja za izboljšanje upravnih zmogljivosti v okviru svežnja o javnih naročilih (8) osredotočena posebej nanje; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da so za velik delež javnih naročil pristojne lokalne in regionalne oblasti in da bi morala biti prizadevanja za izboljšanje upravnih zmogljivosti v okviru svežnja o javnih naročilih (8) osredotočena posebej nanje;

| 24. | opozarja, da je 66 % sodelujočih v pred kratkim opravljeni anketi OECD in OR o financiranju, upravljanju in zakonodajnih izzivih pri infrastrukturnih naložbah mest in regij EU (9) navedlo, da imajo težave zaradi zapletenosti direktiv EU o javnih naročilih, 61 % pa težave zaradi možnih stroškov in časa za sodne postopke, povezane s postopki oddaje naročil; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da je 66 % sodelujočih v pred kratkim opravljeni anketi OECD in OR o financiranju, upravljanju in zakonodajnih izzivih pri infrastrukturnih naložbah mest in regij EU (9) navedlo, da imajo težave zaradi zapletenosti direktiv EU o javnih naročilih, 61 % pa težave zaradi možnih stroškov in časa za sodne postopke, povezane s postopki oddaje naročil;

| 25. | države članice poziva, naj sprejmejo ukrepe za zmanjšanje ugodne davčne obravnave zadolževanja in za boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju, ter poudarja, da so ključnega pomena prizadevanja za skupno konsolidirano osnovo za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB), pravno zavezujoči ukrepi proti zlorabam in večja davčna preglednost. Odbor pozdravlja prizadevanja Komisije za uvedbo pravil o obdavčitvi dobičkov, ki jih večnacionalna podjetja ustvarijo v digitalnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

25.

države članice poziva, naj sprejmejo ukrepe za zmanjšanje ugodne davčne obravnave zadolževanja in za boj proti agresivnemu davčnemu načrtovanju, ter poudarja, da so ključnega pomena prizadevanja za skupno konsolidirano osnovo za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB), pravno zavezujoči ukrepi proti zlorabam in večja davčna preglednost. Odbor pozdravlja prizadevanja Komisije za uvedbo pravil o obdavčitvi dobičkov, ki jih večnacionalna podjetja ustvarijo v digitalnem gospodarstvu;

| 26. | pozdravlja poziv, naj se večja pozornost nameni sestavi in učinkovitosti javnih izdatkov za obrambo, in poudarja, da bi ti izdatki morali prispevati k odpravi sedanje razdrobljenosti obrambne industrije EU, tudi s spodbujanjem racionalizacije in čezmejnega sodelovanja med podjetji vseh velikosti; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja poziv, naj se večja pozornost nameni sestavi in učinkovitosti javnih izdatkov za obrambo, in poudarja, da bi ti izdatki morali prispevati k odpravi sedanje razdrobljenosti obrambne industrije EU, tudi s spodbujanjem racionalizacije in čezmejnega sodelovanja med podjetji vseh velikosti;

| 27. | ugotavlja, da se 76 % priporočil za posamezne države za leto 2017 nanaša na strukturne reforme, ki imajo lahko različen teritorialni učinek in ki se jih je – glede na sedanjo porazdelitev pristojnosti med različnimi ravnmi upravljanja – mogoče lotiti le v partnerstvu z lokalnimi in regionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da se 76 % priporočil za posamezne države za leto 2017 nanaša na strukturne reforme, ki imajo lahko različen teritorialni učinek in ki se jih je – glede na sedanjo porazdelitev pristojnosti med različnimi ravnmi upravljanja – mogoče lotiti le v partnerstvu z lokalnimi in regionalnimi oblastmi;

| 28. | pozdravlja ugotovitev iz letnega pregleda rasti 2018, da so močnejše in učinkovitejše javne ustanove odločilne za vzpostavljanje odpornih gospodarskih struktur, ki spodbujajo naložbe in rast, pa tudi priznanje, da je treba pri strukturnih reformah upoštevati distribucijski učinek na regije; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja ugotovitev iz letnega pregleda rasti 2018, da so močnejše in učinkovitejše javne ustanove odločilne za vzpostavljanje odpornih gospodarskih struktur, ki spodbujajo naložbe in rast, pa tudi priznanje, da je treba pri strukturnih reformah upoštevati distribucijski učinek na regije;

| 29. | pooblašča svojega predsednika, da to resolucijo predloži Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu, bolgarskemu predsedstvu Sveta ter predsedniku Evropskega sveta. |
| --- | --- |

29.

pooblašča svojega predsednika, da to resolucijo predloži Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu, bolgarskemu predsedstvu Sveta ter predsedniku Evropskega sveta.

V Bruslju, 1. februarja 2018

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2017) 690 final.

1

(2)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2017-0418+0+DOC+XML+V0//SL

2

(3)  Sprejeto 30. novembra 2017, poročevalec Christophe Rouillon (FR/PES).

3

(4)  Glej mnenje OR Izboljšanje upravljanja evropskega semestra: kodeks ravnanja za vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti z dne 11. maja 2017.

4

(5)  Glej mnenje OR Prihodnost kohezijske politike po letu 2020 – Za močno in učinkovito evropsko kohezijsko politiko po letu 2020 z dne 12. maja 2017.

5

(6)  http://cor.europa.eu/en/documentation/studies/Documents/Implementation-EFSI/implementation_EFSI_pdf.pdf

6

(7)  Glej poročilo OECD o fiskalnem federalizmu 2016 – Making Decentralisation Work.

7

(8)  COM(2017) 572.

8

(9)  Anketa še ni objavljena.

9

---

| 23.5.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 176/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 176/5

---

Resolucija Evropskega odbora regij o spremembi uredbe o skupnih določbah za sklade ESI v podporo strukturnim reformam

(2018/C 176/02)

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR)

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropske komisije z dne 6. decembra 2017 (1) o spremembi Uredbe o skupnih določbah (EU) št. 1303/2013; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropske komisije z dne 6. decembra 2017 (1) o spremembi Uredbe o skupnih določbah (EU) št. 1303/2013;

| — | ob upoštevanju:






  (i) | mnenja OR o predlogu Komisije za splošno uredbo o skladih skupnega strateškega okvira z dne 4. maja 2012, v katerem je poudaril, da lokalne in regionalne oblasti ne smejo biti kaznovane, če nekatere države članice ne izpolnjujejo svojih obveznosti glede ekonomskega upravljanja, zlasti glede državnega primanjkljaja; |
| --- | --- | --- |

—

ob upoštevanju:

(i)

mnenja OR o predlogu Komisije za splošno uredbo o skladih skupnega strateškega okvira z dne 4. maja 2012, v katerem je poudaril, da lokalne in regionalne oblasti ne smejo biti kaznovane, če nekatere države članice ne izpolnjujejo svojih obveznosti glede ekonomskega upravljanja, zlasti glede državnega primanjkljaja;

| (ii) | mnenja OR o programu za podporo strukturnim reformam za obdobje 2017–2020 z dne 8. aprila 2016, v katerem je nasprotoval temu, da bi bila kohezijska politika podrejena evropskemu semestru, saj je legitimnost kohezijske politike zapisana v ustanovnih pogodbah; |
| --- | --- |

(ii)

mnenja OR o programu za podporo strukturnim reformam za obdobje 2017–2020 z dne 8. aprila 2016, v katerem je nasprotoval temu, da bi bila kohezijska politika podrejena evropskemu semestru, saj je legitimnost kohezijske politike zapisana v ustanovnih pogodbah;

| (iii) | mnenja OR o prihodnosti kohezijske politike po letu 2020 „Za močno in učinkovito evropsko kohezijsko politiko po letu 2020“ z dne 12. maja 2017, na katerem temelji zavezništvo za kohezijo (#CohesionAlliance), v katerem je poudaril, da je treba spremeniti način vključevanja kohezijske politike v nacionalne programe reform na evropski ravni, in sicer tako, da se ohranita teritorialna razsežnost ter partnerski in decentralizirani pristop; |
| --- | --- |

(iii)

mnenja OR o prihodnosti kohezijske politike po letu 2020 „Za močno in učinkovito evropsko kohezijsko politiko po letu 2020“ z dne 12. maja 2017, na katerem temelji zavezništvo za kohezijo (#CohesionAlliance), v katerem je poudaril, da je treba spremeniti način vključevanja kohezijske politike v nacionalne programe reform na evropski ravni, in sicer tako, da se ohranita teritorialna razsežnost ter partnerski in decentralizirani pristop;

| (iv) | mnenja OR o izboljšanju upravljanja evropskega semestra: kodeksu ravnanja za vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti z dne 11. maja 2017, v katerem je pozval k strukturiranemu vključevanju lokalnih in regionalnih oblasti kot partnerjev v evropski semester, da bi, glede na sedanjo delitev pristojnosti in pooblastil med ravnmi upravljanja v državah članicah EU, izboljšali učinkovitost evropskega semestra in povečali prevzemanje odgovornosti zanj na lokalni ravni; |
| --- | --- |

(iv)

mnenja OR o izboljšanju upravljanja evropskega semestra: kodeksu ravnanja za vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti z dne 11. maja 2017, v katerem je pozval k strukturiranemu vključevanju lokalnih in regionalnih oblasti kot partnerjev v evropski semester, da bi, glede na sedanjo delitev pristojnosti in pooblastil med ravnmi upravljanja v državah članicah EU, izboljšali učinkovitost evropskega semestra in povečali prevzemanje odgovornosti zanj na lokalni ravni;

| (v) | mnenja OR o dokumentu Razmislek o poglobitvi ekonomske in monetarne unije do leta 2025 z dne 1. decembra 2017, v katerem je podprl strategijo konvergence, ki naj bi dopolnila sedanje evropske politike za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, |
| --- | --- |

(v)

mnenja OR o dokumentu Razmislek o poglobitvi ekonomske in monetarne unije do leta 2025 z dne 1. decembra 2017, v katerem je podprl strategijo konvergence, ki naj bi dopolnila sedanje evropske politike za krepitev ekonomske, socialne in teritorialne kohezije,

| 1. | poudarja, da je spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije cilj vseh politik EU (člen 3 Pogodbe o EU), obenem pa je to samostojna politika, opredeljena v Pogodbi o delovanju EU (členi 174–177); |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije cilj vseh politik EU (člen 3 Pogodbe o EU), obenem pa je to samostojna politika, opredeljena v Pogodbi o delovanju EU (členi 174–177);

| 2. | opozarja, da v skladu z opredelitvijo iz Pogodb kohezijska politika ni dolžna financirati splošnih strukturnih reform v državah članicah; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da v skladu z opredelitvijo iz Pogodb kohezijska politika ni dolžna financirati splošnih strukturnih reform v državah članicah;

| 3. | poudarja, da je treba zaradi upoštevanja načela subsidiarnosti opredeliti pojem in obseg strukturnih reform, ki so upravičene do finančne podpore EU. Pomembno se mu zdi, da se to naredi na podlagi analize evropske dodane vrednosti, kajti opredelitev pojma „strukturne reforme“ iz člena 2a Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 iz julija 1997, na katero se sklicuje sedanji predlog, je preširoka; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je treba zaradi upoštevanja načela subsidiarnosti opredeliti pojem in obseg strukturnih reform, ki so upravičene do finančne podpore EU. Pomembno se mu zdi, da se to naredi na podlagi analize evropske dodane vrednosti, kajti opredelitev pojma „strukturne reforme“ iz člena 2a Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 iz julija 1997, na katero se sklicuje sedanji predlog, je preširoka;

| 4. | zavrača utemeljitev glede upoštevanja načela subsidiarnosti, saj cilj kohezijske politike, ki se izvaja z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, katerih splošen pravni okvir je uredba o skupnih določbah, ni podpiranje strukturnih reform v državah članicah, temveč zmanjšanje neskladja med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi; |
| --- | --- |

4.

zavrača utemeljitev glede upoštevanja načela subsidiarnosti, saj cilj kohezijske politike, ki se izvaja z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, katerih splošen pravni okvir je uredba o skupnih določbah, ni podpiranje strukturnih reform v državah članicah, temveč zmanjšanje neskladja med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi;

| 5. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da predlog, da bi se podporo strukturnim reformam upravljalo neposredno in da se ne bi določile zahteve za sofinanciranje teh stroškov, namiguje na ponovno nacionalizacijo kohezijske politike, saj pomeni kršitev načel sofinanciranja in deljenega upravljanja, na katerih temelji. Ti načeli sta bistveni za spodbujanje prevzemanja odgovornosti, uveljavljanje dobrega upravljanja in doseganje maksimalnega učinka vzvoda kohezijske politike; |
| --- | --- |

5.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da predlog, da bi se podporo strukturnim reformam upravljalo neposredno in da se ne bi določile zahteve za sofinanciranje teh stroškov, namiguje na ponovno nacionalizacijo kohezijske politike, saj pomeni kršitev načel sofinanciranja in deljenega upravljanja, na katerih temelji. Ti načeli sta bistveni za spodbujanje prevzemanja odgovornosti, uveljavljanje dobrega upravljanja in doseganje maksimalnega učinka vzvoda kohezijske politike;

| 6. | izpostavlja, da načelo upravljanja na več ravneh, ki je uzakonjeno v členu 5 uredbe o skupnih določbah, zahteva usklajeno ukrepanje, zlasti med posameznimi ravnmi upravljanja, v skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti ter v partnerstvu, vključno z operativnim in institucionalnim sodelovanjem, v zvezi s pripravo in izvajanjem partnerskega sporazuma in programov. Za uporabo sredstev iz skladov ESI za financiranje nacionalnih reform bi zato bili potrebni usklajeni ukrepi različnih ravni oblasti, ki pa jih predlog Komisije ne dovoljuje; |
| --- | --- |

6.

izpostavlja, da načelo upravljanja na več ravneh, ki je uzakonjeno v členu 5 uredbe o skupnih določbah, zahteva usklajeno ukrepanje, zlasti med posameznimi ravnmi upravljanja, v skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti ter v partnerstvu, vključno z operativnim in institucionalnim sodelovanjem, v zvezi s pripravo in izvajanjem partnerskega sporazuma in programov. Za uporabo sredstev iz skladov ESI za financiranje nacionalnih reform bi zato bili potrebni usklajeni ukrepi različnih ravni oblasti, ki pa jih predlog Komisije ne dovoljuje;

| 7. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da bi bilo vzpostavljanje sistema „denar za reforme“, ki je del tega predloga, v nasprotju z načeloma partnerstva in upravljanja na več ravneh in ne bi spodbudilo prevzemanja odgovornosti na lokalni in regionalni ravni za strukturne reforme, ki so pomembne za EU, glede na to, da je za večino teh potrebno sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

7.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da bi bilo vzpostavljanje sistema „denar za reforme“, ki je del tega predloga, v nasprotju z načeloma partnerstva in upravljanja na več ravneh in ne bi spodbudilo prevzemanja odgovornosti na lokalni in regionalni ravni za strukturne reforme, ki so pomembne za EU, glede na to, da je za večino teh potrebno sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti;

| 8. | ugotavlja protislovje med uporabo sredstev iz skladov ESI za financiranje splošnih strukturnih reform v državah članicah in obveznostjo zagotavljanja tematske osredotočenosti, opredeljene v členu 18 uredbe o skupnih določbah; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja protislovje med uporabo sredstev iz skladov ESI za financiranje splošnih strukturnih reform v državah članicah in obveznostjo zagotavljanja tematske osredotočenosti, opredeljene v členu 18 uredbe o skupnih določbah;

| 9. | je zaskrbljen, ker Evropska komisija predlaga spremembo uredbe o skupnih določbah in uporabo rezerve za uspešnost skladov ESI za financiranje orodja za izvajanje reform, ki še ni bilo predlagano in za katerega še niso bile opredeljene nobene podrobnosti; |
| --- | --- |

9.

je zaskrbljen, ker Evropska komisija predlaga spremembo uredbe o skupnih določbah in uporabo rezerve za uspešnost skladov ESI za financiranje orodja za izvajanje reform, ki še ni bilo predlagano in za katerega še niso bile opredeljene nobene podrobnosti;

| 10. | opozarja, da je namen rezerve za uspešnost skladov ESI, kot je opisano v členih 20-22 uredbe o skupnih določbah, podpirati le programe in prednostne naloge, pri katerih so bili doseženi mejniki, in dajati spodbude za uspešno upravljanje in izvajanje; izraža zaskrbljenost, da bo predlagano zmanjšanje teh spodbud odvrnilo uspešne regije in organe upravljanja od njihovih prizadevanj, zato se ne strinja s predlogom Komisije, da bi del rezerve za uspešnost – četudi prostovoljno – uporabili za druge namene. Če bosta Svet in Parlament predlog Komisije sprejela, bo treba temeljito poudariti prostovoljno osnovo izvajanja, da bodo o vsaki spremembi sedanje strukture programov v okviru skladov ESI lahko presojale regije in občine; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da je namen rezerve za uspešnost skladov ESI, kot je opisano v členih 20-22 uredbe o skupnih določbah, podpirati le programe in prednostne naloge, pri katerih so bili doseženi mejniki, in dajati spodbude za uspešno upravljanje in izvajanje; izraža zaskrbljenost, da bo predlagano zmanjšanje teh spodbud odvrnilo uspešne regije in organe upravljanja od njihovih prizadevanj, zato se ne strinja s predlogom Komisije, da bi del rezerve za uspešnost – četudi prostovoljno – uporabili za druge namene. Če bosta Svet in Parlament predlog Komisije sprejela, bo treba temeljito poudariti prostovoljno osnovo izvajanja, da bodo o vsaki spremembi sedanje strukture programov v okviru skladov ESI lahko presojale regije in občine;

| 11. | meni, da se klavzule o sodelovanju in prostovoljno sodelovanje v programu EU ne smejo uporabiti kot argument za trditev, da predlog ni pomemben z vidika subsidiarnosti, če ta program vključuje financiranje EU z namenom uresničevanja ciljev iz Pogodb, ki so pomembni za vse države članice EU. Dejansko mora biti vsako financiranje EU dodeljeno za doseganje ciljev iz Pogodb in temeljiti na pravni podlagi, ki se neposredno sklicuje na te cilje; |
| --- | --- |

11.

meni, da se klavzule o sodelovanju in prostovoljno sodelovanje v programu EU ne smejo uporabiti kot argument za trditev, da predlog ni pomemben z vidika subsidiarnosti, če ta program vključuje financiranje EU z namenom uresničevanja ciljev iz Pogodb, ki so pomembni za vse države članice EU. Dejansko mora biti vsako financiranje EU dodeljeno za doseganje ciljev iz Pogodb in temeljiti na pravni podlagi, ki se neposredno sklicuje na te cilje;

| 12. | izraža skrb, da bi sprememba uredbe o skupnih določbah v tej fazi izvajanja tekočega programskega obdobja, pred pregledom uspešnosti programov, ki predviden leta 2019 (člen 21), lahko povzročila pravno negotovost in dodatne zamude pri izvajanju sedanjih programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov; |
| --- | --- |

12.

izraža skrb, da bi sprememba uredbe o skupnih določbah v tej fazi izvajanja tekočega programskega obdobja, pred pregledom uspešnosti programov, ki predviden leta 2019 (člen 21), lahko povzročila pravno negotovost in dodatne zamude pri izvajanju sedanjih programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov;

| 13. | skrbi tudi časovni načrt v zvezi z novim orodjem za izvajanje, saj Komisija v predlogu za novi večletni finančni okvir, ki naj bi ga predstavila maja 2018, ne bo mogla upoštevati rezultatov predlagane pilotne faze. Če je to fazo treba šele predlagati, če jo morajo zakonodajalci še sprejeti in če naj bi se začela leta 2018, bo zelo težko pred majem 2018 zbrati podatke o njeni uspešnosti in rezultatih. Predlog orodja za izvajanje reform za obdobje po letu 2020 tako ne bo temeljil na predhodnih izkušnjah; |
| --- | --- |

13.

skrbi tudi časovni načrt v zvezi z novim orodjem za izvajanje, saj Komisija v predlogu za novi večletni finančni okvir, ki naj bi ga predstavila maja 2018, ne bo mogla upoštevati rezultatov predlagane pilotne faze. Če je to fazo treba šele predlagati, če jo morajo zakonodajalci še sprejeti in če naj bi se začela leta 2018, bo zelo težko pred majem 2018 zbrati podatke o njeni uspešnosti in rezultatih. Predlog orodja za izvajanje reform za obdobje po letu 2020 tako ne bo temeljil na predhodnih izkušnjah;

| 14. | ugotavlja, da je bilo načelo, po katerem se skladi ESI uporabijo za financiranje strukturnih reform, ki niso povezane s cilji kohezijske politike, že uvedeno v programu za podporo strukturnim reformam, finančna sredstva tega programa pa se odštejejo od tehnične pomoči v okviru ESRR. Države članice lahko uporabijo dodatna sredstva iz virov za tehnično pomoč v okviru operativnih programov. Odbor poudarja, da je ta skrb vzbujajoči precedens v svežnju o EMU zdaj okrepljen, posledice tega pa postavljajo pod vprašaj temelje kohezijske politike; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da je bilo načelo, po katerem se skladi ESI uporabijo za financiranje strukturnih reform, ki niso povezane s cilji kohezijske politike, že uvedeno v programu za podporo strukturnim reformam, finančna sredstva tega programa pa se odštejejo od tehnične pomoči v okviru ESRR. Države članice lahko uporabijo dodatna sredstva iz virov za tehnično pomoč v okviru operativnih programov. Odbor poudarja, da je ta skrb vzbujajoči precedens v svežnju o EMU zdaj okrepljen, posledice tega pa postavljajo pod vprašaj temelje kohezijske politike;

| 15. | zato zavrača predlog Komisije za spremembo uredbe o skupnih določbah, katerega cilj je, da bi rezervo za uspešnost uporabili za podporo strukturnih reform v državah članicah. OR je pripravljen v celoti izkoristiti svojo pravico iz člena 8 Protokola (št. 2) o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, da spodbija zakonodajni akt pred Sodiščem Evropske unije; |
| --- | --- |

15.

zato zavrača predlog Komisije za spremembo uredbe o skupnih določbah, katerega cilj je, da bi rezervo za uspešnost uporabili za podporo strukturnih reform v državah članicah. OR je pripravljen v celoti izkoristiti svojo pravico iz člena 8 Protokola (št. 2) o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, da spodbija zakonodajni akt pred Sodiščem Evropske unije;

| 16. | je v zvezi z večletnim finančnim okvirom in programskim obdobjem po letu 2020 pripravljen podrobno razpravljati o povezavah med kohezijsko politiko, strukturnimi reformami, ki so pomembne za EU, in evropskim semestrom. Te povezave bodo morale biti del splošne strategije EU o ekonomskem, socialnem in trajnostnem upravljanju, ki bo nadaljevanje strategije Evropa 2020. OR meni, da je nujno polno vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v vse faze takšne strategije, v skladu s kodeksom ravnanja OR; |
| --- | --- |

16.

je v zvezi z večletnim finančnim okvirom in programskim obdobjem po letu 2020 pripravljen podrobno razpravljati o povezavah med kohezijsko politiko, strukturnimi reformami, ki so pomembne za EU, in evropskim semestrom. Te povezave bodo morale biti del splošne strategije EU o ekonomskem, socialnem in trajnostnem upravljanju, ki bo nadaljevanje strategije Evropa 2020. OR meni, da je nujno polno vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v vse faze takšne strategije, v skladu s kodeksom ravnanja OR;

| 17. | pooblašča svojega predsednika, da to resolucijo predloži Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu, bolgarskemu predsedstvu Sveta ter predsedniku Evropskega sveta. |
| --- | --- |

17.

pooblašča svojega predsednika, da to resolucijo predloži Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu, bolgarskemu predsedstvu Sveta ter predsedniku Evropskega sveta.

V Bruslju, 1. februarja 2018

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2017) 826 final

1

---

| 23.5.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 176/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 176/8

---

Resolucija Evropskega odbora regij o predlogu Komisije za sklep Sveta o ugotovitvi očitnega tveganja hujše kršitve načela pravne države na Poljskem

(2018/C 176/03)

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR)

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu z dne 20. decembra 2017, naj sprejme sklep v skladu s členom 7(1) Pogodbe o Evropski uniji; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu z dne 20. decembra 2017, naj sprejme sklep v skladu s členom 7(1) Pogodbe o Evropski uniji;

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. marca 2017 o pravni državi v EU z lokalnega in regionalnega vidika; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. marca 2017 o pravni državi v EU z lokalnega in regionalnega vidika;

| — | ob upoštevanju svojega mnenja z dne 12. februarja 2015 z naslovom Lokalne in regionalne oblasti ter varstvo pravne države in temeljnih pravic na več ravneh v EU; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega mnenja z dne 12. februarja 2015 z naslovom Lokalne in regionalne oblasti ter varstvo pravne države in temeljnih pravic na več ravneh v EU;

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o spoštovanju načela pravne države in demokracije na Poljskem; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2017 o spoštovanju načela pravne države in demokracije na Poljskem;

| — | ob upoštevanju mnenja Beneške komisije, sprejetega na njenem 113. plenarnem zasedanju 8. in 9. decembra 2017, o osnutku zakona o spremembi zakona o nacionalnem sodnem svetu, osnutku zakona o spremembi zakona o vrhovnem sodišču, ki ga je predlagal poljski predsednik, ter o zakonu o organizaciji splošnih sodišč; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Beneške komisije, sprejetega na njenem 113. plenarnem zasedanju 8. in 9. decembra 2017, o osnutku zakona o spremembi zakona o nacionalnem sodnem svetu, osnutku zakona o spremembi zakona o vrhovnem sodišču, ki ga je predlagal poljski predsednik, ter o zakonu o organizaciji splošnih sodišč;

| 1. | poudarja svojo zavezanost skupnemu naboru temeljnih vrednot, na katerih temelji Evropska unija in ki vključujejo spoštovanje demokracije in pravne države, kot je navedeno v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), Listini Evropske unije o temeljnih pravicah ter Evropski konvenciji o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

1.

poudarja svojo zavezanost skupnemu naboru temeljnih vrednot, na katerih temelji Evropska unija in ki vključujejo spoštovanje demokracije in pravne države, kot je navedeno v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), Listini Evropske unije o temeljnih pravicah ter Evropski konvenciji o človekovih pravicah;

| 2. | meni, da so te vrednote podlaga za medsebojno zaupanje med državami članicami, med državami članicami in institucijami EU ter med vsemi ravnmi upravljanja; |
| --- | --- |

2.

meni, da so te vrednote podlaga za medsebojno zaupanje med državami članicami, med državami članicami in institucijami EU ter med vsemi ravnmi upravljanja;

| 3. | poudarja, da ima večina načel pravne države – zakonitost, spoštovanje temeljnih pravic, enakost pred zakonom, svoboda izražanja in zbiranja, preglednost, odgovornost, delitev oblasti, demokratičen in pluralističen postopek sprejemanja zakonov, pravna varnost, prepoved samovoljnega ravnanja izvršilnih oblasti, neodvisna in nepristranska sodišča in učinkovito sodno varstvo – neposreden in takojšnji učinek na delovanje lokalnih in regionalnih oblasti ter je predpogoj za njihovo dejavno sodelovanje v procesu evropskega povezovanja; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da ima večina načel pravne države – zakonitost, spoštovanje temeljnih pravic, enakost pred zakonom, svoboda izražanja in zbiranja, preglednost, odgovornost, delitev oblasti, demokratičen in pluralističen postopek sprejemanja zakonov, pravna varnost, prepoved samovoljnega ravnanja izvršilnih oblasti, neodvisna in nepristranska sodišča in učinkovito sodno varstvo – neposreden in takojšnji učinek na delovanje lokalnih in regionalnih oblasti ter je predpogoj za njihovo dejavno sodelovanje v procesu evropskega povezovanja;

| 4. | zato podpira predlog Evropske komisije z dne 20. decembra 2017, naj Svet sprejme sklep v skladu s členom 7(1) Pogodbe o Evropski uniji na podlagi ugotovitve o očitnem tveganju hujše kršitve načela pravne države na Poljskem; |
| --- | --- |

4.

zato podpira predlog Evropske komisije z dne 20. decembra 2017, naj Svet sprejme sklep v skladu s členom 7(1) Pogodbe o Evropski uniji na podlagi ugotovitve o očitnem tveganju hujše kršitve načela pravne države na Poljskem;

| 5. | pričakuje od poljske vlade in Komisije, da bosta vzpostavili konstruktiven dialog o tem, kaj storiti, do 20. marca 2018, da bi tako zlasti preprečili prenos škodljivih učinkov na proces odločanja EU, med drugim v zvezi s predlogi, ki jih bo Komisija predložila za programsko obdobje po letu 2020; |
| --- | --- |

5.

pričakuje od poljske vlade in Komisije, da bosta vzpostavili konstruktiven dialog o tem, kaj storiti, do 20. marca 2018, da bi tako zlasti preprečili prenos škodljivih učinkov na proces odločanja EU, med drugim v zvezi s predlogi, ki jih bo Komisija predložila za programsko obdobje po letu 2020;

| 6. | nasprotuje vsakršnemu političnemu naknadnemu pogojevanju, zaradi katerega bi lahko lokalne in regionalne oblasti postale talke politik nacionalnih vlad, ki bi privedle do zamrznitve financiranja EU za mesta in regije. Kohezijska politika ne sme biti podvržena pogojevanju na evropski ravni, na katerega lokalne in regionalne oblasti ter ostali upravičenci ne morejo vplivati. Vendar OR opozarja na že veljavne določbe v sporazumih o partnerstvu, ki dopuščajo začasno prekinitev financiranja v primerih, ko načela pravne države kršijo lokalne in regionalne oblasti. Izraža zaskrbljenost glede tega, ali je morebitno politično pogojevanje glede dostopa mest in regij do finančnih sredstev EU skladno z načelom sorazmernosti; |
| --- | --- |

6.

nasprotuje vsakršnemu političnemu naknadnemu pogojevanju, zaradi katerega bi lahko lokalne in regionalne oblasti postale talke politik nacionalnih vlad, ki bi privedle do zamrznitve financiranja EU za mesta in regije. Kohezijska politika ne sme biti podvržena pogojevanju na evropski ravni, na katerega lokalne in regionalne oblasti ter ostali upravičenci ne morejo vplivati. Vendar OR opozarja na že veljavne določbe v sporazumih o partnerstvu, ki dopuščajo začasno prekinitev financiranja v primerih, ko načela pravne države kršijo lokalne in regionalne oblasti. Izraža zaskrbljenost glede tega, ali je morebitno politično pogojevanje glede dostopa mest in regij do finančnih sredstev EU skladno z načelom sorazmernosti;

| 7. | poudarja tudi, da se lahko Sodišče Evropske unije, ki proti državi članici vodi postopek za ugotavljanje kršitev, odloči, da kazen plačajo njeni osrednji vladni organi; |
| --- | --- |

7.

poudarja tudi, da se lahko Sodišče Evropske unije, ki proti državi članici vodi postopek za ugotavljanje kršitev, odloči, da kazen plačajo njeni osrednji vladni organi;

| 8. | pooblašča svojega predsednika, da to resolucijo predloži Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu, bolgarskemu predsedstvu Sveta ter predsedniku Evropskega sveta. |
| --- | --- |

8.

pooblašča svojega predsednika, da to resolucijo predloži Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu, bolgarskemu predsedstvu Sveta ter predsedniku Evropskega sveta.

V Bruslju, 1. februarja 2018

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

MNENJA

Odbor regij

127. plenarno zasedanje OR, 31. 1. 2018–1. 2. 2018

| 23.5.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 176/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 176/10

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Prihodnost programa COSME po letu 2020 z regionalnega in lokalnega vidika

(2018/C 176/04)

| Poročevalec: | Robert Sorin Negoiță (RO/PES), župan 3. mestne četrti Bukarešte |
| --- | --- |

Poročevalec:

Robert Sorin Negoiță (RO/PES), župan 3. mestne četrti Bukarešte

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi predvidljiv in stabilen okvir podpore za mala in srednja podjetja po letu 2020 z oblikovanjem obnovljenega in okrepljenega programa, ki bo nasledil program COSME, ob upoštevanju potreb različnih vrst malih in srednjih podjetij v različnih regijah EU; |
| --- | --- |

1.

poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi predvidljiv in stabilen okvir podpore za mala in srednja podjetja po letu 2020 z oblikovanjem obnovljenega in okrepljenega programa, ki bo nasledil program COSME, ob upoštevanju potreb različnih vrst malih in srednjih podjetij v različnih regijah EU;

| 2. | poudarja, da tako podjetja kot finančni posredniki na številnih območjih EU ne poznajo finančnih instrumentov, ki so na voljo v okviru programa COSME, zato predlaga obsežnejše informacije o razpoložljivih instrumentih in razširjanje teh informacij v vseh regijah EU; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da tako podjetja kot finančni posredniki na številnih območjih EU ne poznajo finančnih instrumentov, ki so na voljo v okviru programa COSME, zato predlaga obsežnejše informacije o razpoložljivih instrumentih in razširjanje teh informacij v vseh regijah EU;

| 3. | poudarja, da je treba nameniti dovolj sredstev, da se čim širšemu nizu malih podjetij v različnih regijah olajša dostop do financiranja; meni, da bi spodbujanje javno-zasebnih partnerstev med finančnimi posredniki ter regionalnimi in lokalnimi akterji pri skupnem izvajanju usmerjenih finančnih instrumentov, ki bi dopolnjevali obstoječe finančne instrumente jamstev in lastniškega kapitala, lahko prispevalo k uresničevanju dolgoročnega cilja ustvarjanja trajnostne rasti in zaposlovanja; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je treba nameniti dovolj sredstev, da se čim širšemu nizu malih podjetij v različnih regijah olajša dostop do financiranja; meni, da bi spodbujanje javno-zasebnih partnerstev med finančnimi posredniki ter regionalnimi in lokalnimi akterji pri skupnem izvajanju usmerjenih finančnih instrumentov, ki bi dopolnjevali obstoječe finančne instrumente jamstev in lastniškega kapitala, lahko prispevalo k uresničevanju dolgoročnega cilja ustvarjanja trajnostne rasti in zaposlovanja;

| 4. | pozdravlja pobudo evropske podjetniške mreže in toplo priporoča, da se jo ohrani, razširi in nadgradi v programu, ki bo nasledil COSME; poudarja, da evropska podjetniška mreža ni dovolj promovirana in prepoznavna, zlasti v nekaterih državah, podeželskih in oddaljenih regijah ter v regijah z majhno gostoto prebivalstva; zato predlaga razširitev kontaktnih točk mreže, da bi pokrila čim širše območje; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja pobudo evropske podjetniške mreže in toplo priporoča, da se jo ohrani, razširi in nadgradi v programu, ki bo nasledil COSME; poudarja, da evropska podjetniška mreža ni dovolj promovirana in prepoznavna, zlasti v nekaterih državah, podeželskih in oddaljenih regijah ter v regijah z majhno gostoto prebivalstva; zato predlaga razširitev kontaktnih točk mreže, da bi pokrila čim širše območje;

| 5. | meni, da bi morali v okviru programa, ki bo nasledil COSME, prednostno mesto nameniti ciljem, kot sta spodbujanje podjetništva po sektorjih in v različnih vrstah regij, vključno z manj razvitimi in obrobnimi regijami in primestnimi območji, ter krepitev regionalnih podjetniških ekosistemov s podpiranjem kartiranja ekosistemov in povezovanjem razvitejših regij s tistimi, ki še zaostajajo; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi morali v okviru programa, ki bo nasledil COSME, prednostno mesto nameniti ciljem, kot sta spodbujanje podjetništva po sektorjih in v različnih vrstah regij, vključno z manj razvitimi in obrobnimi regijami in primestnimi območji, ter krepitev regionalnih podjetniških ekosistemov s podpiranjem kartiranja ekosistemov in povezovanjem razvitejših regij s tistimi, ki še zaostajajo;

| 6. | meni, da je treba v naslednjem programskem obdobju povečati preglednost in sinergije med različnimi instrumenti EU za podporo malim in srednjim podjetjem; zato poziva Evropsko komisijo, naj jasno opredeli vlogo in obseg vsakega instrumenta za podporo malim in srednjim podjetjem ter podjetnikom, da bi se na ta način izognili ustvarjanju vzporednih struktur in zagotovili, da bi imeli upravičenci in finančni posredniki enostaven dostop do informacij o celem nizu razpoložljivih instrumentov; |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba v naslednjem programskem obdobju povečati preglednost in sinergije med različnimi instrumenti EU za podporo malim in srednjim podjetjem; zato poziva Evropsko komisijo, naj jasno opredeli vlogo in obseg vsakega instrumenta za podporo malim in srednjim podjetjem ter podjetnikom, da bi se na ta način izognili ustvarjanju vzporednih struktur in zagotovili, da bi imeli upravičenci in finančni posredniki enostaven dostop do informacij o celem nizu razpoložljivih instrumentov;

| 7. | ker je pričakovano povpraševanje po jamstveni shemi za posojila COSME tako veliko, da morda ne bodo zadostovala niti povečana finančna sredstva za shemo iz Evropskega sklada za strateške naložbe 2.0, meni, da bi bilo treba razmisliti o dodatnih sredstvih za COSME (1); |
| --- | --- |

7.

ker je pričakovano povpraševanje po jamstveni shemi za posojila COSME tako veliko, da morda ne bodo zadostovala niti povečana finančna sredstva za shemo iz Evropskega sklada za strateške naložbe 2.0, meni, da bi bilo treba razmisliti o dodatnih sredstvih za COSME (1);

| 8. | meni, da bi bilo treba spremeniti Obvestilo Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev. Sedanja raven minimalne premije, kot je določena v obvestilu, je res precej visoka v primerjavi s trenutnimi obrestnimi merami za posojila; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi bilo treba spremeniti Obvestilo Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev. Sedanja raven minimalne premije, kot je določena v obvestilu, je res precej visoka v primerjavi s trenutnimi obrestnimi merami za posojila;

| 9. | predlaga, naj finančni instrumenti, ki zagotavljajo delno zavarovanje pred kreditnim tveganjem v okviru jamstvene sheme za posojila COSME, zagotovijo do 80 % zavarovanja pred kreditnim tveganjem. Brez tega jamstva mala in srednja podjetja ne bodo nadaljevala projektov, kar bo vodilo v neoptimalne naložbene okoliščine. Namen jamstev je ustrezen odziv na poslovne modele malih in srednjih podjetij, s čimer bi jim omogočili dolgoročno trajnostno rast; |
| --- | --- |

9.

predlaga, naj finančni instrumenti, ki zagotavljajo delno zavarovanje pred kreditnim tveganjem v okviru jamstvene sheme za posojila COSME, zagotovijo do 80 % zavarovanja pred kreditnim tveganjem. Brez tega jamstva mala in srednja podjetja ne bodo nadaljevala projektov, kar bo vodilo v neoptimalne naložbene okoliščine. Namen jamstev je ustrezen odziv na poslovne modele malih in srednjih podjetij, s čimer bi jim omogočili dolgoročno trajnostno rast;

| 10. | meni, da je treba razjasniti, da je financiranje COSME mogoče združiti z drugimi skladi EU; |
| --- | --- |

10.

meni, da je treba razjasniti, da je financiranje COSME mogoče združiti z drugimi skladi EU;

| 11. | meni, da bi bilo treba prag za posojila v višini 150 000 EUR, nad katerim je treba preveriti, ali je MSP upravičeno do finančnih sredstev iz Obzorja 2020, povišati na 500 000 EUR. Hkrati je treba skrajšati minimalni rok zapadlosti posojila z enega leta, maksimalni rok zapadlosti posojila pa je treba podaljšati na več kot deset let; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi bilo treba prag za posojila v višini 150 000 EUR, nad katerim je treba preveriti, ali je MSP upravičeno do finančnih sredstev iz Obzorja 2020, povišati na 500 000 EUR. Hkrati je treba skrajšati minimalni rok zapadlosti posojila z enega leta, maksimalni rok zapadlosti posojila pa je treba podaljšati na več kot deset let;

| 12. | priznava, da je bilo v zvezi s podjetniki v sektorjih rasti, ki iščejo tvegani kapital, vendar želijo ohraniti nadzor nad svojimi podjetji, poudarjeno, da poslovni angeli ne morejo biti rešitev, zato je treba preučiti okrepitev drugih oblik financiranja tveganja, kot je lastniško-dolžniško financiranje; |
| --- | --- |

12.

priznava, da je bilo v zvezi s podjetniki v sektorjih rasti, ki iščejo tvegani kapital, vendar želijo ohraniti nadzor nad svojimi podjetji, poudarjeno, da poslovni angeli ne morejo biti rešitev, zato je treba preučiti okrepitev drugih oblik financiranja tveganja, kot je lastniško-dolžniško financiranje;

| 13. | meni, da je mogoče podporo COSME prek Evropskega investicijskega sklada za zasebne finančne posrednike dopolniti s podporo iz regionalnih naložbenih skladov, ki jih upravljajo regionalne oblasti ali regionalne razvojne agencije. Več regij bi lahko združilo sile in ustanovilo skupne naložbene sklade; |
| --- | --- |

13.

meni, da je mogoče podporo COSME prek Evropskega investicijskega sklada za zasebne finančne posrednike dopolniti s podporo iz regionalnih naložbenih skladov, ki jih upravljajo regionalne oblasti ali regionalne razvojne agencije. Več regij bi lahko združilo sile in ustanovilo skupne naložbene sklade;

| 14. | meni, da so za podporo poslovnega okolja potrebni učinkovito usklajevanje med lokalnimi, regionalnimi, nacionalnimi in evropskimi programi v zvezi s poslovnim okoljem in enotna pravila na tem področju po državah članicah; |
| --- | --- |

14.

meni, da so za podporo poslovnega okolja potrebni učinkovito usklajevanje med lokalnimi, regionalnimi, nacionalnimi in evropskimi programi v zvezi s poslovnim okoljem in enotna pravila na tem področju po državah članicah;

| 15. | meni, da bi se bilo treba bolj osredotočiti na ukrepe, ki jih izvajajo lokalne in regionalne oblasti za spodbujanje podjetništva in ustanavljanja malih in srednjih podjetij, in da bi bilo treba sprejeti ukrepe za povečanje vloge lokalnih in regionalnih oblasti pri podpiranju poslovnega okolja in razvijanja javno-zasebnih partnerstev; |
| --- | --- |

15.

meni, da bi se bilo treba bolj osredotočiti na ukrepe, ki jih izvajajo lokalne in regionalne oblasti za spodbujanje podjetništva in ustanavljanja malih in srednjih podjetij, in da bi bilo treba sprejeti ukrepe za povečanje vloge lokalnih in regionalnih oblasti pri podpiranju poslovnega okolja in razvijanja javno-zasebnih partnerstev;

Podpora za mala in srednja podjetja ter podjetnike po letu 2020

| 16. | poudarja, da so mala in srednja podjetja ter zagonska podjetja in podjetja v fazi širitve glavni evropski motorji za ustvarjanje rasti in delovnih mest ter da skrbijo za stabilno lokalno zaposlovanje in posledično krepitev socialnega in gospodarskega tkiva v svojih regijah; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da so mala in srednja podjetja ter zagonska podjetja in podjetja v fazi širitve glavni evropski motorji za ustvarjanje rasti in delovnih mest ter da skrbijo za stabilno lokalno zaposlovanje in posledično krepitev socialnega in gospodarskega tkiva v svojih regijah;

| 17. | poudarja, da je treba okrepiti evropske poslovne ekosisteme s ciljno usmerjeno podporo za mala in srednja podjetja ter zagonska podjetja in podjetja v fazi širitve kot del skladne, učinkovite in v rezultate usmerjene evropske politike za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je treba okrepiti evropske poslovne ekosisteme s ciljno usmerjeno podporo za mala in srednja podjetja ter zagonska podjetja in podjetja v fazi širitve kot del skladne, učinkovite in v rezultate usmerjene evropske politike za mala in srednja podjetja;

| 18. | poudarja, da je treba ta podporni okvir dopolniti z mehanizmom, ki bi zagotavljal, da so načela upravljanja na več ravneh in z več akterji vključena v politiko EU za mala in srednja podjetja; zato ponavlja zahtevo – izraženo v svojem mnenju o pametni pravni ureditvi za MSP (2) – po formalnem in sistematičnem vključevanju regionalnih in lokalnih predstavnikov MSP v mrežo predstavnikov MSP, ki deluje kot glavni instrument upravljanja politike EU za MSP; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je treba ta podporni okvir dopolniti z mehanizmom, ki bi zagotavljal, da so načela upravljanja na več ravneh in z več akterji vključena v politiko EU za mala in srednja podjetja; zato ponavlja zahtevo – izraženo v svojem mnenju o pametni pravni ureditvi za MSP (2) – po formalnem in sistematičnem vključevanju regionalnih in lokalnih predstavnikov MSP v mrežo predstavnikov MSP, ki deluje kot glavni instrument upravljanja politike EU za MSP;

Dostop do financiranja

| 19. | poudarja, da je največji del proračuna COSME namenjen lažjemu dostopu malih in srednjih podjetij do finančnih sredstev; meni, da bi moral tudi prihodnji program za podporo MSP kot prednostni cilj ohraniti premostitev vrzeli v financiranju za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je največji del proračuna COSME namenjen lažjemu dostopu malih in srednjih podjetij do finančnih sredstev; meni, da bi moral tudi prihodnji program za podporo MSP kot prednostni cilj ohraniti premostitev vrzeli v financiranju za mala in srednja podjetja;

| 20. | vseeno poziva, naj se posebno pozornost nameni zagotavljanju tega, da bo naslednik programa COSME obravnaval potrebo po financiranju celotnega niza MSP v različnih regijah EU, vključno s tradicionalnimi MSP, samostojnimi podjetniki, mikropodjetji in hitro razvijajočimi se zagonskimi podjetji in podjetji v fazi širitve; |
| --- | --- |

20.

vseeno poziva, naj se posebno pozornost nameni zagotavljanju tega, da bo naslednik programa COSME obravnaval potrebo po financiranju celotnega niza MSP v različnih regijah EU, vključno s tradicionalnimi MSP, samostojnimi podjetniki, mikropodjetji in hitro razvijajočimi se zagonskimi podjetji in podjetji v fazi širitve;

| 21. | meni, da bi moral naslednik programa COSME upoštevati razmere po krizi, v katerih ustvarjanje delovnih mest še vedno zaostaja za okrevanjem BDP, in posebno pozornost nameniti podpiranju ustvarjanja delovnih mest v malih, srednjih in mikropodjetjih; |
| --- | --- |

21.

meni, da bi moral naslednik programa COSME upoštevati razmere po krizi, v katerih ustvarjanje delovnih mest še vedno zaostaja za okrevanjem BDP, in posebno pozornost nameniti podpiranju ustvarjanja delovnih mest v malih, srednjih in mikropodjetjih;

| 22. | poudarja, da je treba nameniti dovolj sredstev za olajšanje dostopa do financiranja za čim širši niz podjetij v različnih regijah, vključno s tradicionalnimi malimi in srednjimi podjetji, mikropodjetji, zadrugami in podjetji socialnega gospodarstva, v različnih fazah poslovnega razvoja; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da je treba nameniti dovolj sredstev za olajšanje dostopa do financiranja za čim širši niz podjetij v različnih regijah, vključno s tradicionalnimi malimi in srednjimi podjetji, mikropodjetji, zadrugami in podjetji socialnega gospodarstva, v različnih fazah poslovnega razvoja;

| 23. | opozarja, da številni potencialni podjetniki nimajo potrebnih informacij in osnovnih podjetniških znanj in spretnosti, potrebnih za ustanovitev podjetja; predlaga, da se potencialnim podjetnikom zagotovi začetno podporo z nudenjem individualnega usposabljanja, preden ustanovijo svoje podjetje; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da številni potencialni podjetniki nimajo potrebnih informacij in osnovnih podjetniških znanj in spretnosti, potrebnih za ustanovitev podjetja; predlaga, da se potencialnim podjetnikom zagotovi začetno podporo z nudenjem individualnega usposabljanja, preden ustanovijo svoje podjetje;

| 24. | ponavlja svoj predlog iz mnenja o pametni pravni ureditvi za MSP (3) za oblikovanje evropskega sistema „vzemi enega“, ki bi samostojnim podjetnikom in mikropodjetjem omogočal zaposlitev prvega zaposlenega s finančnimi spodbudami in prožnimi pravili, kar bi lahko financirali v okviru programa COSME; |
| --- | --- |

24.

ponavlja svoj predlog iz mnenja o pametni pravni ureditvi za MSP (3) za oblikovanje evropskega sistema „vzemi enega“, ki bi samostojnim podjetnikom in mikropodjetjem omogočal zaposlitev prvega zaposlenega s finančnimi spodbudami in prožnimi pravili, kar bi lahko financirali v okviru programa COSME;

| 25. | ugotavlja, da je jamstvena shema za posojila (angl. Loan Guarantee Facility – LGF) še naprej bistven instrument, ki pomaga MSP pri dostopu do finančnih sredstev; poziva, da se za ta jamstveni instrument v okviru programa, ki bo nasledil COSME, predvidijo zadostni viri za potrebe MSP po financiranju; meni, da takšen instrument ne bi smel vsebovati omejitev, temveč bi moral biti odprt za različne vrste podjetij; meni, da bi lahko z okrepitvijo jamstvenih institucij in njihovo vključitvijo v posojilne verige olajšali dostop MSP do financiranja; zato predlaga vključitev jamstvenih institucij v zasnovo in izvajanje jamstvenih instrumentov v okviru programa, ki bo nasledil COSME; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da je jamstvena shema za posojila (angl. Loan Guarantee Facility – LGF) še naprej bistven instrument, ki pomaga MSP pri dostopu do finančnih sredstev; poziva, da se za ta jamstveni instrument v okviru programa, ki bo nasledil COSME, predvidijo zadostni viri za potrebe MSP po financiranju; meni, da takšen instrument ne bi smel vsebovati omejitev, temveč bi moral biti odprt za različne vrste podjetij; meni, da bi lahko z okrepitvijo jamstvenih institucij in njihovo vključitvijo v posojilne verige olajšali dostop MSP do financiranja; zato predlaga vključitev jamstvenih institucij v zasnovo in izvajanje jamstvenih instrumentov v okviru programa, ki bo nasledil COSME;

| 26. | poudarja, da se tvegani kapital in druge oblike financiranja tveganja običajno uporabljajo predvsem na velikih mestnih in metropolitanskih območjih, medtem ko lahko omejeno število finančnih posrednikov, ki trenutno delujejo v okviru kapitalske sheme za rast (angl. Equity Facility for Growth – EFG) programa COSME, in njihov omejeni sektorski poudarek predstavljata oviro, ki podjetjem v zagonski oziroma širitveni fazi preprečuje dostop do financiranja iz EFG; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da se tvegani kapital in druge oblike financiranja tveganja običajno uporabljajo predvsem na velikih mestnih in metropolitanskih območjih, medtem ko lahko omejeno število finančnih posrednikov, ki trenutno delujejo v okviru kapitalske sheme za rast (angl. Equity Facility for Growth – EFG) programa COSME, in njihov omejeni sektorski poudarek predstavljata oviro, ki podjetjem v zagonski oziroma širitveni fazi preprečuje dostop do financiranja iz EFG;

| 27. | zato predlaga, naj se preuči, kako bi bilo mogoče sedanji pristop, ki temelji zgolj na povpraševanju, dopolniti z instrumentom tveganega kapitala, ki bi temeljil na skupnem upravljanju sredstev in bi po možnosti povezoval regionalne in lokalne oblasti, razvojne agencije in banke v okviru programa, ki bo nasledil COSME, da se zagotovi bolj uravnoteženo razpoložljivost tveganega kapitala po regijah EU; |
| --- | --- |

27.

zato predlaga, naj se preuči, kako bi bilo mogoče sedanji pristop, ki temelji zgolj na povpraševanju, dopolniti z instrumentom tveganega kapitala, ki bi temeljil na skupnem upravljanju sredstev in bi po možnosti povezoval regionalne in lokalne oblasti, razvojne agencije in banke v okviru programa, ki bo nasledil COSME, da se zagotovi bolj uravnoteženo razpoložljivost tveganega kapitala po regijah EU;

| 28. | meni, da so lahko alternativne oblike financiranja, kot je množično financiranje, množično investiranje in medsebojno posojanje, koristna orodja za izboljšanje dostopa do financiranja in podporo inovativnim podjetjem; predlaga, da naj bi program, ki bo nasledil COSME, oblikoval jasni okvir za izvajanje finančnih instrumentov prek alternativnih virov financiranja; |
| --- | --- |

28.

meni, da so lahko alternativne oblike financiranja, kot je množično financiranje, množično investiranje in medsebojno posojanje, koristna orodja za izboljšanje dostopa do financiranja in podporo inovativnim podjetjem; predlaga, da naj bi program, ki bo nasledil COSME, oblikoval jasni okvir za izvajanje finančnih instrumentov prek alternativnih virov financiranja;

| 29. | predlaga oblikovanje strokovne skupine za alternativno financiranje, ki bo vključevala strokovnjake na regionalni in lokalni ravni ter bo nudila navdih in smernice za oblikovanje takšnega okvira in zagotavljala obravnavo različnih potreb podjetnikov ter zagonskih podjetij in podjetij v fazi širitve v različnih lokalnih in regionalnih poslovnih ekosistemih; |
| --- | --- |

29.

predlaga oblikovanje strokovne skupine za alternativno financiranje, ki bo vključevala strokovnjake na regionalni in lokalni ravni ter bo nudila navdih in smernice za oblikovanje takšnega okvira in zagotavljala obravnavo različnih potreb podjetnikov ter zagonskih podjetij in podjetij v fazi širitve v različnih lokalnih in regionalnih poslovnih ekosistemih;

Dostop do trgov

| 30. | meni, da ukrepi na ravni EU za internacionalizacijo evropskih MSP lahko nudijo in morajo nuditi resnično dodano vrednost evropskim MSP, ki želijo svojo dejavnost razširiti prek meja; poudarja, da bi morali ti ukrepi dopolnjevati obstoječe pobude na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, da bi se izognili podvajanju in oblikovali celovit in skladen niz ukrepov; |
| --- | --- |

30.

meni, da ukrepi na ravni EU za internacionalizacijo evropskih MSP lahko nudijo in morajo nuditi resnično dodano vrednost evropskim MSP, ki želijo svojo dejavnost razširiti prek meja; poudarja, da bi morali ti ukrepi dopolnjevati obstoječe pobude na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, da bi se izognili podvajanju in oblikovali celovit in skladen niz ukrepov;

| 31. | v zvezi s tem pozdravlja pobudo evropske podjetniške mreže, ki je sofinancirana iz programa COSME in zagotavlja svetovanje evropskim MSP pri njihovem širjenju prek nacionalnih meja in meja EU ter omogočanju inovacij in razvoja, vključno z dostopom do financiranja, ter močno podpira nadaljnje delovanje mreže ter njeno razširitev in nadgradnjo v okviru programa, ki bo nasledil COSME, v luči izstopa Združenega kraljestva iz EU; |
| --- | --- |

31.

v zvezi s tem pozdravlja pobudo evropske podjetniške mreže, ki je sofinancirana iz programa COSME in zagotavlja svetovanje evropskim MSP pri njihovem širjenju prek nacionalnih meja in meja EU ter omogočanju inovacij in razvoja, vključno z dostopom do financiranja, ter močno podpira nadaljnje delovanje mreže ter njeno razširitev in nadgradnjo v okviru programa, ki bo nasledil COSME, v luči izstopa Združenega kraljestva iz EU;

| 32. | poudarja močno regionalno in lokalno razsežnost kontaktnih točk evropske podjetniške mreže, ki jo v veliki meri tvorijo agencije za regionalni razvoj, podjetništvo in inovacije, regionalne gospodarske zbornice, grozdi in univerze, ki so globoko ukoreninjeni v lokalnem okolju in tesno sodelujejo z lokalnimi malimi in srednjimi podjetji; |
| --- | --- |

32.

poudarja močno regionalno in lokalno razsežnost kontaktnih točk evropske podjetniške mreže, ki jo v veliki meri tvorijo agencije za regionalni razvoj, podjetništvo in inovacije, regionalne gospodarske zbornice, grozdi in univerze, ki so globoko ukoreninjeni v lokalnem okolju in tesno sodelujejo z lokalnimi malimi in srednjimi podjetji;

| 33. | ugotavlja, da morajo lokalne in regionalne oblasti igrati bistveno vlogo pri nudenju pomoči svojim malim in srednjim podjetjem pri soočanju s konkurenco, dostopu do tujih trgov in iskanju novih poslovnih partnerjev v EU in zunaj njenih meja; |
| --- | --- |

33.

ugotavlja, da morajo lokalne in regionalne oblasti igrati bistveno vlogo pri nudenju pomoči svojim malim in srednjim podjetjem pri soočanju s konkurenco, dostopu do tujih trgov in iskanju novih poslovnih partnerjev v EU in zunaj njenih meja;

| 34. | poudarja, da mora program, ki bo nasledil COSME, zagotoviti, da bo evropska podjetniška mreža še naprej tesno povezana z lokalnimi in regionalnimi podjetniškimi ekosistemi in da bo vzpostavljeno tesno sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi deležniki, med njimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da mora program, ki bo nasledil COSME, zagotoviti, da bo evropska podjetniška mreža še naprej tesno povezana z lokalnimi in regionalnimi podjetniškimi ekosistemi in da bo vzpostavljeno tesno sodelovanje z lokalnimi in regionalnimi deležniki, med njimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi;

Spodbujanje podjetništva

| 35. | pozdravlja zasnovo in rezultate programa Erasmus za mlade podjetnike, ki se financira iz tekočega programa COSME, in priporoča njegovo nadaljevanje v okviru programa, ki bo nasledil COSME; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja zasnovo in rezultate programa Erasmus za mlade podjetnike, ki se financira iz tekočega programa COSME, in priporoča njegovo nadaljevanje v okviru programa, ki bo nasledil COSME;

| 36. | predlaga, da bi delo svetovalcev za širitev podjetij iz pobude za zagon in razširitev podjetij, ki je del storitev evropske podjetniške mreže, dopolnili z mrežo regionalnih in lokalnih promotorjev za širitev podjetij. Ti bi lahko predstavljali podlago za medregionalna partnerstva za širitev, ki bi ponujala storitve povezovanja in spodbujanja medregionalnega sodelovanja in čezmejnih naložb; |
| --- | --- |

36.

predlaga, da bi delo svetovalcev za širitev podjetij iz pobude za zagon in razširitev podjetij, ki je del storitev evropske podjetniške mreže, dopolnili z mrežo regionalnih in lokalnih promotorjev za širitev podjetij. Ti bi lahko predstavljali podlago za medregionalna partnerstva za širitev, ki bi ponujala storitve povezovanja in spodbujanja medregionalnega sodelovanja in čezmejnih naložb;

| 37. | predlaga povečanje obsega svetovalnih storitev in informacij, ki jih nudi evropska podjetniška mreža na področju dostopa do čezmejnih javnih naročil in čezmejnih možnosti za prenos poslovanja; |
| --- | --- |

37.

predlaga povečanje obsega svetovalnih storitev in informacij, ki jih nudi evropska podjetniška mreža na področju dostopa do čezmejnih javnih naročil in čezmejnih možnosti za prenos poslovanja;

| 38. | poudarja, da je treba zagotoviti zadostno podporo za mala in srednja podjetja v naslednjem večletnem finančnem okviru po letu 2020, in sicer je treba okrepiti dopolnjevanje med različnimi finančnimi instrumenti, ki jih malim in srednjim podjetjem zagotavljajo Evropska komisija in Evropska investicijska banka/Evropski investicijski sklad, ter se izogniti njihovemu prekrivanju; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je treba zagotoviti zadostno podporo za mala in srednja podjetja v naslednjem večletnem finančnem okviru po letu 2020, in sicer je treba okrepiti dopolnjevanje med različnimi finančnimi instrumenti, ki jih malim in srednjim podjetjem zagotavljajo Evropska komisija in Evropska investicijska banka/Evropski investicijski sklad, ter se izogniti njihovemu prekrivanju;

COSME in drugi programi EU

| 39. | poudarja, da finančna sredstva, ki so trenutno namenjena programu COSME in znašajo manj kot 0,3 % proračuna EU, ne odražajo izredne vloge, ki jo imajo MSP in podjetniki pri ustvarjanju rasti in delovnih mest; pri tem priznava, da proračunska sredstva za podporo MSP pri njihovem dostopu do financiranja nudijo tudi drugi programi EU; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da finančna sredstva, ki so trenutno namenjena programu COSME in znašajo manj kot 0,3 % proračuna EU, ne odražajo izredne vloge, ki jo imajo MSP in podjetniki pri ustvarjanju rasti in delovnih mest; pri tem priznava, da proračunska sredstva za podporo MSP pri njihovem dostopu do financiranja nudijo tudi drugi programi EU;

| 40. | glede na precejšnja proračunska sredstva, ki so bila dodeljena za podporo MSP v okviru sedanjega tematskega cilja 3 iz skladov ESI (konkurenčnost MSP), meni, da je nujna uskladitev med skladi ESI in programom, ki bo nasledil COSME; za zagotovitev boljše usklajenosti med tema instrumentoma predlaga vzpostavitev usmerjevalne skupine MSP, v katero bodo vključene ustrezne službe Komisije in tudi OR kot institucionalni zastopniki lokalnih in regionalnih oblasti na evropski ravni; |
| --- | --- |

40.

glede na precejšnja proračunska sredstva, ki so bila dodeljena za podporo MSP v okviru sedanjega tematskega cilja 3 iz skladov ESI (konkurenčnost MSP), meni, da je nujna uskladitev med skladi ESI in programom, ki bo nasledil COSME; za zagotovitev boljše usklajenosti med tema instrumentoma predlaga vzpostavitev usmerjevalne skupine MSP, v katero bodo vključene ustrezne službe Komisije in tudi OR kot institucionalni zastopniki lokalnih in regionalnih oblasti na evropski ravni;

| 41. | predlaga uvedbo enotnih kontaktnih točk za nudenje informacij in dostopa do vseh ustreznih instrumentov, ki so MSP in podjetnikom na voljo v različnih skladih in programih EU; meni, da bi lahko to vlogo v praksi opravljala razširjena in posodobljena evropska podjetniška mreža; |
| --- | --- |

41.

predlaga uvedbo enotnih kontaktnih točk za nudenje informacij in dostopa do vseh ustreznih instrumentov, ki so MSP in podjetnikom na voljo v različnih skladih in programih EU; meni, da bi lahko to vlogo v praksi opravljala razširjena in posodobljena evropska podjetniška mreža;

| 42. | poziva Komisijo, naj poenostavi dostop do finančnih instrumentov iz posameznih programov in združevanje podpore iz programa COSME ali programa, ki ga bo nasledil, s sredstvi iz drugih skladov in programov; ponovno poudarja svojo zaskrbljenost, izraženo v mnenju o pametni pravni ureditvi za MSP (4), v zvezi z ozkimi grli, ki so posledica nedoslednih zahtev in nasprotujočih si opredelitev iz različnih sektorskih politik EU. |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj poenostavi dostop do finančnih instrumentov iz posameznih programov in združevanje podpore iz programa COSME ali programa, ki ga bo nasledil, s sredstvi iz drugih skladov in programov; ponovno poudarja svojo zaskrbljenost, izraženo v mnenju o pametni pravni ureditvi za MSP (4), v zvezi z ozkimi grli, ki so posledica nedoslednih zahtev in nasprotujočih si opredelitev iz različnih sektorskih politik EU.

V Bruslju, 31. januarja 2018

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Glej na primer: Ewa Chomowicz, EU budget post-Brexit. Confronting reality, exploring viable solutions (Proračun EU po Brexitu: soočanje z realnostjo, iskanje izvedljivih rešitev). Bruselj, Evropski politični center (spletna izdaja), str. 5–6 in 25–26, marec 2017; Jörg Haas & Eulalia Rubio: Brexit and the EU budget. Threat or opportunity? (Brexit in proračun EU: grožnja ali priložnost?) Berlin, Inštitut Delors, str. 8–18, januar 2017.

1

EU budget post-Brexit

Confronting reality, exploring viable solutions

Brexit and the EU budget

Threat or opportunity?

(2)  Mnenje OR o pametni pravni ureditvi za MSP (poročevalec: Christian Buchmann (AT/EPP), ECON-VI/020), točka 8.

2

pametni pravni ureditvi za MSP

(3)  Mnenje OR o pametni pravni ureditvi za MSP (poročevalec: Christian Buchmann (AT/EPP), ECON-VI/020), točka 48.

3

pametni pravni ureditvi za MSP

(4)  Mnenje OR o pametni pravni ureditvi za MSP (poročevalec: Christian Buchmann (AT/EPP), ECON-VI/020), točka 14.

4

pametni pravni ureditvi za MSP

---

| 23.5.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 176/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 176/15

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Za celovito izvajanje prenovljene evropske strategije za najbolj oddaljene regije

(2018/C 176/05)

| Poročevalec: | Fernando Clavijo Batlle (ES/ALDE), predsednik avtonomne skupnosti, Kanarski otoki |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki – Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU
  COM(2017) 623 final |

Poročevalec:

Fernando Clavijo Batlle (ES/ALDE), predsednik avtonomne skupnosti, Kanarski otoki

Referenčni dokument:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki – Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU

COM(2017) 623 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | poudarja, da med najbolj oddaljene regije sodi osem otokov in otočij v Karibskem morju, Indijskem oceanu in Atlantskem oceanu ter izolirano ozemlje v Amazonskem pragozdu, tj. šest francoskih čezmorskih ozemelj (Francoska Gvajana, Guadeloupe, Martinik, Mayotte, Reunion in Saint-Martin), dve portugalski avtonomni regiji (Azori in Madeira) in ena španska avtonomna skupnost (Kanarski otoki), ki se soočajo s posebnimi omejitvami, določenimi v členu 349 PDEU, ki so stalne in katerih součinkovanje močno otežujejo njihov gospodarski in družbeni razvoj; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da med najbolj oddaljene regije sodi osem otokov in otočij v Karibskem morju, Indijskem oceanu in Atlantskem oceanu ter izolirano ozemlje v Amazonskem pragozdu, tj. šest francoskih čezmorskih ozemelj (Francoska Gvajana, Guadeloupe, Martinik, Mayotte, Reunion in Saint-Martin), dve portugalski avtonomni regiji (Azori in Madeira) in ena španska avtonomna skupnost (Kanarski otoki), ki se soočajo s posebnimi omejitvami, določenimi v členu 349 PDEU, ki so stalne in katerih součinkovanje močno otežujejo njihov gospodarski in družbeni razvoj;

| 2. | priznava izjemno bogastvo njihovih ekosistemov in njihov velik potencial za izkoriščanje obnovljivih virov energije in razvoj raziskav na področju morske in pomorske politike, okolja, vesoljske industrije, astronomije, vulkanologije, oceanografije in kmetijstva, za trajnostni turizem zaveda pa se tudi njihove bogate kulturne dediščine; |
| --- | --- |

2.

priznava izjemno bogastvo njihovih ekosistemov in njihov velik potencial za izkoriščanje obnovljivih virov energije in razvoj raziskav na področju morske in pomorske politike, okolja, vesoljske industrije, astronomije, vulkanologije, oceanografije in kmetijstva, za trajnostni turizem zaveda pa se tudi njihove bogate kulturne dediščine;

| 3. | poudarja, da te regije, ki so hkrati zunanje meje Evrope, kljub izzivom, s katerimi se soočajo, ponujajo poslovne priložnosti na področjih, kot so modro, zeleno, belo in srebrno gospodarstvo ter prehod na krožno gospodarstvo, vse to pa prinaša velike možnosti za rast in ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da te regije, ki so hkrati zunanje meje Evrope, kljub izzivom, s katerimi se soočajo, ponujajo poslovne priložnosti na področjih, kot so modro, zeleno, belo in srebrno gospodarstvo ter prehod na krožno gospodarstvo, vse to pa prinaša velike možnosti za rast in ustvarjanje delovnih mest;

| 4. | pozdravlja obnovljeno zavezo EU najbolj oddaljenim regijam in priznava prizadevanja Komisije, da upošteva predloge teh regij iz njihove skupne izjave „Za nov zagon pri izvajanju člena 349 PDEU“; ta podpora, ki je še posebej pomembna v težkih časih za EU, ponavlja zavezanost evropskih institucij k boljšemu upoštevanju stvarnosti najbolj oddaljenih regij; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja obnovljeno zavezo EU najbolj oddaljenim regijam in priznava prizadevanja Komisije, da upošteva predloge teh regij iz njihove skupne izjave „Za nov zagon pri izvajanju člena 349 PDEU“; ta podpora, ki je še posebej pomembna v težkih časih za EU, ponavlja zavezanost evropskih institucij k boljšemu upoštevanju stvarnosti najbolj oddaljenih regij;

| 5. | poudarja, da je novo sporočilo o najbolj oddaljenih regijah del razmisleka o prihodnosti EU in zasnovi naslednjega programskega obdobja in sledi sodbi Sodišča EU iz decembra 2015, v kateri je bilo dokončno pojasnjeno, da je področje uporabe člena 349 PDEU samostojna in zadostna pravna podlaga za najbolj oddaljene regije; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je novo sporočilo o najbolj oddaljenih regijah del razmisleka o prihodnosti EU in zasnovi naslednjega programskega obdobja in sledi sodbi Sodišča EU iz decembra 2015, v kateri je bilo dokončno pojasnjeno, da je področje uporabe člena 349 PDEU samostojna in zadostna pravna podlaga za najbolj oddaljene regije;

| 6. | meni, da mora novo sporočilo omogočati soočenje z izzivom sistematičnega izvajanja člena 349 PDEU in v enem pristopu združevati tri cilje: enake možnosti, konkurenčnost in vpliv navzven – tri neločljive vidike, ki bi morali postati kazalniki vsake ambiciozne javne politike za najbolj oddaljene regije z instrumenti za zagotavljanje enakih pravic državljanom teh regij; |
| --- | --- |

6.

meni, da mora novo sporočilo omogočati soočenje z izzivom sistematičnega izvajanja člena 349 PDEU in v enem pristopu združevati tri cilje: enake možnosti, konkurenčnost in vpliv navzven – tri neločljive vidike, ki bi morali postati kazalniki vsake ambiciozne javne politike za najbolj oddaljene regije z instrumenti za zagotavljanje enakih pravic državljanom teh regij;

| 7. | obžaluje, da v novem sporočilu niso obravnavana bistvena vprašanja za najbolj oddaljene regije, kot so učinek kohezijske politike, posebne prilagoditve na področju socialne politike, politike zaposlovanja in prometne politike ali prihodnost posebnih davčnih in carinskih režimov za najbolj oddaljene regije, nujnih za njihov razvoj; |
| --- | --- |

7.

obžaluje, da v novem sporočilu niso obravnavana bistvena vprašanja za najbolj oddaljene regije, kot so učinek kohezijske politike, posebne prilagoditve na področju socialne politike, politike zaposlovanja in prometne politike ali prihodnost posebnih davčnih in carinskih režimov za najbolj oddaljene regije, nujnih za njihov razvoj;

| 8. | pozdravlja sprejetje pristopa, ki temelji izrecno na načelu subsidiarnosti, vendar obžaluje, da vlada zmeda glede vključenosti različnih ravni oblasti in da ni seznanjenosti z ukrepi, ki jih posamezne ravni trenutno izvajajo; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja sprejetje pristopa, ki temelji izrecno na načelu subsidiarnosti, vendar obžaluje, da vlada zmeda glede vključenosti različnih ravni oblasti in da ni seznanjenosti z ukrepi, ki jih posamezne ravni trenutno izvajajo;

| 9. | pozdravlja, da se je Komisija odločila okrepiti partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami, da bodo le-te lahko v celoti razvile svoj potencial in v celoti izkoristile prednosti članstva v EU, in da se bodo upoštevali njihovi problemi in stališča v okviru stalnega dialoga. Močnejša povezanost med najbolj oddaljenimi regijami, njihovimi državami, evropskimi institucijami, EIB in zasebnimi akterji je bistvenega pomena; dvoletni forumi o najbolj oddaljenih regijah so se izkazali za koristne, saj omogočajo zainteresiranim stranem, da izrazijo svoja stališča, zato jih je treba ohraniti; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja, da se je Komisija odločila okrepiti partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami, da bodo le-te lahko v celoti razvile svoj potencial in v celoti izkoristile prednosti članstva v EU, in da se bodo upoštevali njihovi problemi in stališča v okviru stalnega dialoga. Močnejša povezanost med najbolj oddaljenimi regijami, njihovimi državami, evropskimi institucijami, EIB in zasebnimi akterji je bistvenega pomena; dvoletni forumi o najbolj oddaljenih regijah so se izkazali za koristne, saj omogočajo zainteresiranim stranem, da izrazijo svoja stališča, zato jih je treba ohraniti;

| 10. | opozarja na že večkrat omenjeno zahtevo, da se opravi predhodna študija o posledicah zakonodajnih predlogov za najbolj oddaljene regije, da bi lahko sprejeli prilagojene ukrepe; upa, da bo s tem novim predlogom to priznanje tudi dejansko uresničeno; |
| --- | --- |

10.

opozarja na že večkrat omenjeno zahtevo, da se opravi predhodna študija o posledicah zakonodajnih predlogov za najbolj oddaljene regije, da bi lahko sprejeli prilagojene ukrepe; upa, da bo s tem novim predlogom to priznanje tudi dejansko uresničeno;

| 11. | hkrati je seznanjen z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2017 o spodbujanju kohezije in razvoja v najbolj oddaljenih regijah EU ter izvajanju člena 349 PDEU, pa tudi s prispevki treh zadevnih držav članic; |
| --- | --- |

11.

hkrati je seznanjen z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 6. julija 2017 o spodbujanju kohezije in razvoja v najbolj oddaljenih regijah EU ter izvajanju člena 349 PDEU, pa tudi s prispevki treh zadevnih držav članic;

Najbolj oddaljene regije med glavnimi izzivi za Evropo

| 12. | znova poziva h krepitvi socialne razsežnosti EU in upa, da bo evropski steber socialnih pravic obravnaval probleme, s katerimi se srečujejo regije, kot so najbolj oddaljene regije, ki se kažejo v eni najvišjih stopenj brezposelnosti v EU (zlasti med mladimi), vse večji neenakosti in visokih ravneh kazalnikov socialne izključenosti, kar odraža težave, s katerimi se srečujejo na področju zaposlovanja, in vodi v resno nezadovoljstvo ljudi, čemur smo bili priča med protesti v Francoski Gvajani; |
| --- | --- |

12.

znova poziva h krepitvi socialne razsežnosti EU in upa, da bo evropski steber socialnih pravic obravnaval probleme, s katerimi se srečujejo regije, kot so najbolj oddaljene regije, ki se kažejo v eni najvišjih stopenj brezposelnosti v EU (zlasti med mladimi), vse večji neenakosti in visokih ravneh kazalnikov socialne izključenosti, kar odraža težave, s katerimi se srečujejo na področju zaposlovanja, in vodi v resno nezadovoljstvo ljudi, čemur smo bili priča med protesti v Francoski Gvajani;

| 13. | ugotavlja, da je imela kriza veliko negativnih posledic na najbolj oddaljene regije, saj so med najbolj prizadetimi območji v EU zaradi svojih strukturnih značilnosti: gospodarske ranljivosti, visoke brezposelnosti in velikega deleža nizkokvalificiranih oseb; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da je imela kriza veliko negativnih posledic na najbolj oddaljene regije, saj so med najbolj prizadetimi območji v EU zaradi svojih strukturnih značilnosti: gospodarske ranljivosti, visoke brezposelnosti in velikega deleža nizkokvalificiranih oseb;

| 14. | obžaluje, da Komisija kljub vključitvi socialne osi v strategijo leta 2012 ni hkrati predlagala sprememb ali konkretnih ukrepov, ki bi upoštevali posebne značilnosti najbolj oddaljenih regij, da bi jim bila zagotovljena posebna obravnava v evropskih programih; |
| --- | --- |

14.

obžaluje, da Komisija kljub vključitvi socialne osi v strategijo leta 2012 ni hkrati predlagala sprememb ali konkretnih ukrepov, ki bi upoštevali posebne značilnosti najbolj oddaljenih regij, da bi jim bila zagotovljena posebna obravnava v evropskih programih;

| 15. | pozitivno ocenjuje, da se je Komisija zavezala k oceni upravičenosti najbolj oddaljenih regij do posebnih sredstev v okviru ESS; posebnosti, priznane v členu 349 PDEU, to namreč dovolj potrjujejo, zato podpira zahtevo Evropskega parlamenta in najbolj oddaljenih regij, da se to vključi v prihodnji zakonodajni predlog v zvezi z ESS; |
| --- | --- |

15.

pozitivno ocenjuje, da se je Komisija zavezala k oceni upravičenosti najbolj oddaljenih regij do posebnih sredstev v okviru ESS; posebnosti, priznane v členu 349 PDEU, to namreč dovolj potrjujejo, zato podpira zahtevo Evropskega parlamenta in najbolj oddaljenih regij, da se to vključi v prihodnji zakonodajni predlog v zvezi z ESS;

| 16. | pozdravlja proaktivnost najbolj oddaljenih regij glede vzpostavitve mreže najbolj oddaljenih regij za zaposlovanje, katere cilj je oblikovanje predlogov in projektov kot odgovor na premajhno ukrepanje EU na tem področju; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja proaktivnost najbolj oddaljenih regij glede vzpostavitve mreže najbolj oddaljenih regij za zaposlovanje, katere cilj je oblikovanje predlogov in projektov kot odgovor na premajhno ukrepanje EU na tem področju;

| 17. | se strinja, da se kljub napredku v preteklih letih najbolj oddaljene regije še naprej soočajo z resnimi problemi, ki jih še zaostrujejo podnebne spremembe, globalizacija in ciklične krize svetovnega gospodarstva, in podpira pobudo Komisije, saj je očitno treba okrepiti prizadevanja, da bi tem regijam zagotovili vse koristi članstva v EU; |
| --- | --- |

17.

se strinja, da se kljub napredku v preteklih letih najbolj oddaljene regije še naprej soočajo z resnimi problemi, ki jih še zaostrujejo podnebne spremembe, globalizacija in ciklične krize svetovnega gospodarstva, in podpira pobudo Komisije, saj je očitno treba okrepiti prizadevanja, da bi tem regijam zagotovili vse koristi članstva v EU;

| 18. | poziva, naj se upoštevajo posledice izstopa Združenega kraljestva iz EU na regije z vidika prostega pretoka oseb, blaga in storitev, saj jih bo to močno prizadelo, zlasti najbolj oddaljene regije, ki so močno povezane z Združenim kraljestvom in njegovimi partnerskimi ozemlji na področjih, kot sta turizem in tradicionalni proizvodi; |
| --- | --- |

18.

poziva, naj se upoštevajo posledice izstopa Združenega kraljestva iz EU na regije z vidika prostega pretoka oseb, blaga in storitev, saj jih bo to močno prizadelo, zlasti najbolj oddaljene regije, ki so močno povezane z Združenim kraljestvom in njegovimi partnerskimi ozemlji na področjih, kot sta turizem in tradicionalni proizvodi;

| 19. | ugotavlja, da so se nekatere najbolj oddaljene regije soočile z velikim številom nezakonitih priseljencev, zlasti mladoletnih oseb brez spremstva, kar predstavlja velik problem z vidika vodenja situacije; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da so se nekatere najbolj oddaljene regije soočile z velikim številom nezakonitih priseljencev, zlasti mladoletnih oseb brez spremstva, kar predstavlja velik problem z vidika vodenja situacije;

| 20. | opozarja, da so najbolj oddaljene regije hkrati zunanje meje EU na tamkajšnjih območjih, in ugotavlja, da razlike v razvoju med njimi in njihovimi sosednjimi državami spodbujajo val priseljevanja; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da so najbolj oddaljene regije hkrati zunanje meje EU na tamkajšnjih območjih, in ugotavlja, da razlike v razvoju med njimi in njihovimi sosednjimi državami spodbujajo val priseljevanja;

| 21. | opozarja, da so najbolj oddaljene regije zaradi niza svojih značilnosti še posebej občutljive na posledice podnebnih sprememb. Predvsem jih ogrožajo naravne nesreče, ki so vse pogostejše in ekstremnejše, kar je bilo zelo dobro vidno v primeru orkana Irma in njegovih uničujočih posledic za najbolj oddaljene regije v Karibskem morju, zlasti za Saint-Martin; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da so najbolj oddaljene regije zaradi niza svojih značilnosti še posebej občutljive na posledice podnebnih sprememb. Predvsem jih ogrožajo naravne nesreče, ki so vse pogostejše in ekstremnejše, kar je bilo zelo dobro vidno v primeru orkana Irma in njegovih uničujočih posledic za najbolj oddaljene regije v Karibskem morju, zlasti za Saint-Martin;

| 22. | pozdravlja predloge Komisije za okrepitev razsežnosti najbolj oddaljenih regij v programu LIFE in pripravo ocene izvajanja Solidarnostnega sklada Evropske unije v teh regijah in upa, da bodo pri tem upoštevane težave z dostopanjem do tega sklada; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja predloge Komisije za okrepitev razsežnosti najbolj oddaljenih regij v programu LIFE in pripravo ocene izvajanja Solidarnostnega sklada Evropske unije v teh regijah in upa, da bodo pri tem upoštevane težave z dostopanjem do tega sklada;

Najbolj oddaljene regije – priložnost za Evropo. Laboratorij za preskušanje inovativnih projektov

| 23. | meni, da ima modro gospodarstvo velik potencial za rast in delovna mesta v EU, zlasti za najbolj oddaljene regije, saj krepijo evropsko pomorsko razsežnost in so ključnega pomena za mednarodno gospodarjenje z oceani; |
| --- | --- |

23.

meni, da ima modro gospodarstvo velik potencial za rast in delovna mesta v EU, zlasti za najbolj oddaljene regije, saj krepijo evropsko pomorsko razsežnost in so ključnega pomena za mednarodno gospodarjenje z oceani;

| 24. | pozdravlja, da je v tem sporočilu priznano, da so obnovljivi viri energije, zlasti iz morja, še vedno premalo razviti, in poziva, naj se nameni potrebna podpora za njihovo krepitev, saj bi lahko imele najbolj oddaljene regije pri tem povsem legitimno vodilno vlogo; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja, da je v tem sporočilu priznano, da so obnovljivi viri energije, zlasti iz morja, še vedno premalo razviti, in poziva, naj se nameni potrebna podpora za njihovo krepitev, saj bi lahko imele najbolj oddaljene regije pri tem povsem legitimno vodilno vlogo;

| 25. | pozdravlja poziv državam članicam, da v svojih zakonodajah določijo posebne značilnosti najbolj oddaljenih regij, da bi se spodbudila razvoj obnovljivih virov energije in energetska učinkovitost; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja poziv državam članicam, da v svojih zakonodajah določijo posebne značilnosti najbolj oddaljenih regij, da bi se spodbudila razvoj obnovljivih virov energije in energetska učinkovitost;

| 26. | podpira pobudo EU glede čiste energije za otoke in poziva najbolj oddaljene regije, katerih elektroenergetska omrežja so popolnoma ločena, naj prek mreže najbolj oddaljenih regij za energijo v tej pobudi prevzamejo aktivno vlogo; |
| --- | --- |

26.

podpira pobudo EU glede čiste energije za otoke in poziva najbolj oddaljene regije, katerih elektroenergetska omrežja so popolnoma ločena, naj prek mreže najbolj oddaljenih regij za energijo v tej pobudi prevzamejo aktivno vlogo;

| 27. | v zvezi s tem poziva Komisijo, naj predlaga nov poseben instrument, namenjen kritju dodatnih stroškov, povezanih s proizvodnjo in skladiščenjem čiste energije; |
| --- | --- |

27.

v zvezi s tem poziva Komisijo, naj predlaga nov poseben instrument, namenjen kritju dodatnih stroškov, povezanih s proizvodnjo in skladiščenjem čiste energije;

| 28. | poudarja, da imajo najbolj oddaljene regije izjemno biotsko raznovrstnost, ki predstavlja skoraj 80 % evropske biotske raznovrstnosti, in spadajo med 34 območij, ključnih za ekološko ravnovesje planeta; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da imajo najbolj oddaljene regije izjemno biotsko raznovrstnost, ki predstavlja skoraj 80 % evropske biotske raznovrstnosti, in spadajo med 34 območij, ključnih za ekološko ravnovesje planeta;

| 29. | pozdravlja zavezanost najbolj oddaljenih regij krožnemu gospodarstvu in opozarja, da prehod na ta model zahteva ogromne naložbe, zlasti za ozaveščanje prebivalstva, infrastrukturo ter raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja zavezanost najbolj oddaljenih regij krožnemu gospodarstvu in opozarja, da prehod na ta model zahteva ogromne naložbe, zlasti za ozaveščanje prebivalstva, infrastrukturo ter raziskave in inovacije;

| 30. | pozdravlja predlog, da bo v programu LIFE 2018–2020 posebno poglavje namenjeno ravnanju z odpadki v najbolj oddaljenih regijah in da bo podprta ideja, da postanejo preskuševalni laboratoriji pilotnih projektov krožnega gospodarstva, ter namero, da se uvedejo določbe za lažji prevoz odpadkov v sosednje države zaradi njihove predelave; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja predlog, da bo v programu LIFE 2018–2020 posebno poglavje namenjeno ravnanju z odpadki v najbolj oddaljenih regijah in da bo podprta ideja, da postanejo preskuševalni laboratoriji pilotnih projektov krožnega gospodarstva, ter namero, da se uvedejo določbe za lažji prevoz odpadkov v sosednje države zaradi njihove predelave;

| 31. | opozarja Komisijo na potrebo po prilagoditvi sedanjih izbirnih meril programa LIFE+ stvarnosti najbolj oddaljenih regij v naslednjem programskem obdobju; |
| --- | --- |

31.

opozarja Komisijo na potrebo po prilagoditvi sedanjih izbirnih meril programa LIFE+ stvarnosti najbolj oddaljenih regij v naslednjem programskem obdobju;

| 32. | je seznanjen z namero Komisije, da ponudi pomoč za ohranjanje biotske raznovrstnosti, trajnostno rabo ekosistemskih storitev in prilagajanje na podnebne spremembe v prihodnjem posebnem programu za vse najbolj oddaljene regije; priporoča, naj ta program omogoča financiranje projektov v vseh teh regijah in naj bo za vodenje odgovorna Komisija skupaj z regijami; |
| --- | --- |

32.

je seznanjen z namero Komisije, da ponudi pomoč za ohranjanje biotske raznovrstnosti, trajnostno rabo ekosistemskih storitev in prilagajanje na podnebne spremembe v prihodnjem posebnem programu za vse najbolj oddaljene regije; priporoča, naj ta program omogoča financiranje projektov v vseh teh regijah in naj bo za vodenje odgovorna Komisija skupaj z regijami;

Podpreti enake možnosti: evropska solidarnost s prilagojenimi instrumenti

| 33. | meni, da bi bilo treba za gospodarske in družbene prilagoditve v najbolj oddaljenih regijah še naprej izkazovati finančno solidarnost Evropske unije, kakor je predvideno v novi evropski strategiji za obdobje po letu 2020; |
| --- | --- |

33.

meni, da bi bilo treba za gospodarske in družbene prilagoditve v najbolj oddaljenih regijah še naprej izkazovati finančno solidarnost Evropske unije, kakor je predvideno v novi evropski strategiji za obdobje po letu 2020;

| 34. | opozarja, da je lahko EZTS ustrezen instrument za povečanje priložnosti za sodelovanje odročnih regij, kot so najbolj oddaljene regije; |
| --- | --- |

34.

opozarja, da je lahko EZTS ustrezen instrument za povečanje priložnosti za sodelovanje odročnih regij, kot so najbolj oddaljene regije;

| 35. | podpira pobudo za olajšanje dostopa najbolj oddaljenih regij do EFSI prek enotne vstopne točke Evropskega svetovalnega središča za naložbe v okviru EIB; |
| --- | --- |

35.

podpira pobudo za olajšanje dostopa najbolj oddaljenih regij do EFSI prek enotne vstopne točke Evropskega svetovalnega središča za naložbe v okviru EIB;

| 36. | poziva Komisijo, naj dosledno obravnava državne pomoči za najbolj oddaljene regije in upošteva njihove posebnosti v vseh smernicah ter pri tem skrbi za njihovo dobro usklajenost z drugimi politikami EU; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj dosledno obravnava državne pomoči za najbolj oddaljene regije in upošteva njihove posebnosti v vseh smernicah ter pri tem skrbi za njihovo dobro usklajenost z drugimi politikami EU;

| 37. | meni, da bi lahko imela raznolika kulturna dediščina najbolj oddaljenih regij ter njihov kulturni in ustvarjalni sektor večji vpliv na gospodarstvo z vidika zaposlovanja, saj imajo velike možnosti za razvoj, ki pa so povezane z dodatnimi stroški zaradi oddaljene lege, kar omejuje pretok umetniških del in umetnikov; poziva Komisijo, naj v naslednjem programu na področju kulture doda posebno os za mobilnost na evropski ravni s posebnimi sredstvi za najbolj oddaljene regije; |
| --- | --- |

37.

meni, da bi lahko imela raznolika kulturna dediščina najbolj oddaljenih regij ter njihov kulturni in ustvarjalni sektor večji vpliv na gospodarstvo z vidika zaposlovanja, saj imajo velike možnosti za razvoj, ki pa so povezane z dodatnimi stroški zaradi oddaljene lege, kar omejuje pretok umetniških del in umetnikov; poziva Komisijo, naj v naslednjem programu na področju kulture doda posebno os za mobilnost na evropski ravni s posebnimi sredstvi za najbolj oddaljene regije;

| 38. | pozdravlja, da so najbolj oddaljene regije upravičene do maksimalnega zneska pomoči za mobilnost v okviru programov izobraževanja in usposabljanja, in meni, da bi bilo treba to ohraniti tudi v prihodnje; pozdravlja tudi možnost razširitve tega na tretje države; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja, da so najbolj oddaljene regije upravičene do maksimalnega zneska pomoči za mobilnost v okviru programov izobraževanja in usposabljanja, in meni, da bi bilo treba to ohraniti tudi v prihodnje; pozdravlja tudi možnost razširitve tega na tretje države;

| 39. | kot korak v pravo smer ocenjuje uvedbo instrumenta za spremljanje napredka postopnega vključevanja najbolj oddaljenih regij v enotni trg in napoved, da bodo posebne potrebe podjetij najbolj oddaljenih regijah upoštevane v novih strategijah programa COSME za podporo njihove internacionalizacije; |
| --- | --- |

39.

kot korak v pravo smer ocenjuje uvedbo instrumenta za spremljanje napredka postopnega vključevanja najbolj oddaljenih regij v enotni trg in napoved, da bodo posebne potrebe podjetij najbolj oddaljenih regijah upoštevane v novih strategijah programa COSME za podporo njihove internacionalizacije;

Podpora večji rasti: politika konkurenčnosti v korist regionalnih projektov

| 40. | poudarja, da je kmetijstvo ključni sektor za gospodarstvo, okolje, prostorsko načrtovanje in zaposlovanje v najbolj oddaljenih regijah, kar je EU priznala z uvedbo njihove posebne obravnave v okviru programa POSEI in posebnih odstopanj v okviru skupne kmetijske politike, in poziva, naj tako ostane še naprej; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je kmetijstvo ključni sektor za gospodarstvo, okolje, prostorsko načrtovanje in zaposlovanje v najbolj oddaljenih regijah, kar je EU priznala z uvedbo njihove posebne obravnave v okviru programa POSEI in posebnih odstopanj v okviru skupne kmetijske politike, in poziva, naj tako ostane še naprej;

| 41. | meni, da vse večja liberalizacija evropskega in mednarodnega kmetijskega trga s proizvodi, ki konkurirajo proizvodom najbolj oddaljenih regij, škodi konkurenčnosti le-teh; meni, da je treba za takšne izjemne primere predvideti več finančnih sredstev v okviru POSEI, tudi zaradi drugih strukturnih problemov; |
| --- | --- |

41.

meni, da vse večja liberalizacija evropskega in mednarodnega kmetijskega trga s proizvodi, ki konkurirajo proizvodom najbolj oddaljenih regij, škodi konkurenčnosti le-teh; meni, da je treba za takšne izjemne primere predvideti več finančnih sredstev v okviru POSEI, tudi zaradi drugih strukturnih problemov;

| 42. | opominja Komisijo, naj v trgovinske sporazume s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami vključi posebno poglavje za vsa vprašanja, ki so posebnega pomena za najbolj oddaljene regije, kakor je določeno z Uredbo št. 228/2013 z dne 13. marca 2013, in poudarja potrebo po vključitvi klavzul o sistematični izključitvi občutljivih proizvodov v te sporazume; |
| --- | --- |

42.

opominja Komisijo, naj v trgovinske sporazume s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami vključi posebno poglavje za vsa vprašanja, ki so posebnega pomena za najbolj oddaljene regije, kakor je določeno z Uredbo št. 228/2013 z dne 13. marca 2013, in poudarja potrebo po vključitvi klavzul o sistematični izključitvi občutljivih proizvodov v te sporazume;

| 43. | meni, da je treba v okviru dvostranskih sporazumov, ki so bili podpisani z državami Latinske Amerike glede uvoza banan, podaljšati stabilizacijski mehanizem na obdobje po letu 2020, ga avtomatizirati in oceniti uvedbo tega sistema za druge sporazume in proizvode; |
| --- | --- |

43.

meni, da je treba v okviru dvostranskih sporazumov, ki so bili podpisani z državami Latinske Amerike glede uvoza banan, podaljšati stabilizacijski mehanizem na obdobje po letu 2020, ga avtomatizirati in oceniti uvedbo tega sistema za druge sporazume in proizvode;

| 44. | pozdravlja predlog Komisije, da se preuči možnost odobritve državne pomoči za izgradnjo novih plovil v najbolj oddaljenih regijah, ob upoštevanju trajnostne uporabe virov, in meni, da je treba sprejeti podporne ukrepe, ki bi omogočali financiranje ribiških ladij in čolnov za tradicionalni in mali ribolov v najbolj oddaljenih regijah, v skladu z resolucijo Parlamenta z dne 27. aprila 2017; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja predlog Komisije, da se preuči možnost odobritve državne pomoči za izgradnjo novih plovil v najbolj oddaljenih regijah, ob upoštevanju trajnostne uporabe virov, in meni, da je treba sprejeti podporne ukrepe, ki bi omogočali financiranje ribiških ladij in čolnov za tradicionalni in mali ribolov v najbolj oddaljenih regijah, v skladu z resolucijo Parlamenta z dne 27. aprila 2017;

| 45. | opozarja, da imata ribištvo in akvakultura velik potencial za rast in delovna mesta v najbolj oddaljenih regijah, vendar nista deležna zadostne podpore, in da ima njihovo upravljanje na lokalni ravni direkten pozitiven vpliv na trajnost virov; |
| --- | --- |

45.

opozarja, da imata ribištvo in akvakultura velik potencial za rast in delovna mesta v najbolj oddaljenih regijah, vendar nista deležna zadostne podpore, in da ima njihovo upravljanje na lokalni ravni direkten pozitiven vpliv na trajnost virov;

| 46. | pozdravlja odločitev Komisije, da preuči posebne ukrepe, zlasti sistem nadomestil za najbolj oddaljene regije v okviru novih programov, in opozarja na zahtevo teh regij, da se ponovno uvede samostojen program za nadomestila za dodatne stroške skupaj z ustrezno uredbo ter posebnim proračunom in vodenjem, da bi podprli ribištvo in akvakulturo v najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja odločitev Komisije, da preuči posebne ukrepe, zlasti sistem nadomestil za najbolj oddaljene regije v okviru novih programov, in opozarja na zahtevo teh regij, da se ponovno uvede samostojen program za nadomestila za dodatne stroške skupaj z ustrezno uredbo ter posebnim proračunom in vodenjem, da bi podprli ribištvo in akvakulturo v najbolj oddaljenih regijah;

| 47. | obžaluje, da v novem sporočilu ni obravnavana kohezijska politika, ki jo kljub temu šteje za glavni vektor gospodarske rasti in ustvarjanja delovnih mest; upa, da bo Komisija ustrezno upoštevala najbolj oddaljene regije v prenovljeni kohezijski politiki; |
| --- | --- |

47.

obžaluje, da v novem sporočilu ni obravnavana kohezijska politika, ki jo kljub temu šteje za glavni vektor gospodarske rasti in ustvarjanja delovnih mest; upa, da bo Komisija ustrezno upoštevala najbolj oddaljene regije v prenovljeni kohezijski politiki;

| 48. | ponavlja, da se zavzema za to, da bi bila kohezijska politika za obdobje po letu 2020 okrepljena, poenostavljena in osredotočena na svoj prvi cilj, tj. zagotavljanje ravnovesja in enakih možnosti vseh delov EU, zato bi bilo treba ohraniti posebno obravnavo najbolj oddaljenih regij v tej politiki; |
| --- | --- |

48.

ponavlja, da se zavzema za to, da bi bila kohezijska politika za obdobje po letu 2020 okrepljena, poenostavljena in osredotočena na svoj prvi cilj, tj. zagotavljanje ravnovesja in enakih možnosti vseh delov EU, zato bi bilo treba ohraniti posebno obravnavo najbolj oddaljenih regij v tej politiki;

| 49. | obžaluje, da v sporočilu ni podrobneje obravnavano vprašanje dodatno dodeljenih sredstev ESRR, ki so za najbolj oddaljene regije bistvenega pomena, in se zavzema za to, da se ohranijo in še povečajo, saj je njihov cilj premostiti trajne strukturne ovire najbolj oddaljenih regij, ki omejujejo njihovo konkurenčnost in razvoj; |
| --- | --- |

49.

obžaluje, da v sporočilu ni podrobneje obravnavano vprašanje dodatno dodeljenih sredstev ESRR, ki so za najbolj oddaljene regije bistvenega pomena, in se zavzema za to, da se ohranijo in še povečajo, saj je njihov cilj premostiti trajne strukturne ovire najbolj oddaljenih regij, ki omejujejo njihovo konkurenčnost in razvoj;

| 50. | ponavlja svoje stališče, da finančni instrumenti ne smejo biti zamenjava za subvencije, ki imajo ključno vlogo za konvergenco najbolj oddaljenih regij v okviru EU; ti instrumenti nikakor ne morejo biti zavezujoči, temveč samo možnost; |
| --- | --- |

50.

ponavlja svoje stališče, da finančni instrumenti ne smejo biti zamenjava za subvencije, ki imajo ključno vlogo za konvergenco najbolj oddaljenih regij v okviru EU; ti instrumenti nikakor ne morejo biti zavezujoči, temveč samo možnost;

| 51. | obžaluje, da v sporočilu ni prepričljivih daljnosežnih predlogov in rešitev za probleme, s katerimi se soočajo najbolj oddaljene regije v okviru programov evropskega teritorialnega sodelovanja, zato meni, da je treba ponovno razmisliti o celotnem pristopu; |
| --- | --- |

51.

obžaluje, da v sporočilu ni prepričljivih daljnosežnih predlogov in rešitev za probleme, s katerimi se soočajo najbolj oddaljene regije v okviru programov evropskega teritorialnega sodelovanja, zato meni, da je treba ponovno razmisliti o celotnem pristopu;

| 52. | ponovno poudarja koristnost strategij pametne specializacije in pozdravlja nedavno oblikovanje mreže najbolj oddaljenih regij; |
| --- | --- |

52.

ponovno poudarja koristnost strategij pametne specializacije in pozdravlja nedavno oblikovanje mreže najbolj oddaljenih regij;

| 53. | pozdravlja namero Komisije, da bi najbolj oddaljene regije služile v eksperimentalne namene in bile platforme za prenos tehnologije in preskušanje inovativnih rešitev na svojih področjih odličnosti; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja namero Komisije, da bi najbolj oddaljene regije služile v eksperimentalne namene in bile platforme za prenos tehnologije in preskušanje inovativnih rešitev na svojih področjih odličnosti;

| 54. | podpira pobudo Komisije v okviru programa Obzorje 2020 za najbolj oddaljene regije in poudarja, da bo pozorno spremljal dogajanje v zvezi s temi regijami v okviru prihodnjega programa EU za raziskave po letu 2020; |
| --- | --- |

54.

podpira pobudo Komisije v okviru programa Obzorje 2020 za najbolj oddaljene regije in poudarja, da bo pozorno spremljal dogajanje v zvezi s temi regijami v okviru prihodnjega programa EU za raziskave po letu 2020;

| 55. | opozarja na strateški pomen dostopnosti (na področju prometa, energetike in telekomunikacij) za najbolj oddaljene regije, ki je bistvena za notranji razvoj teh regij, oddaljenih in izoliranih od evropske celine, in za zagotavljanje enake obravnave njenih državljanov; |
| --- | --- |

55.

opozarja na strateški pomen dostopnosti (na področju prometa, energetike in telekomunikacij) za najbolj oddaljene regije, ki je bistvena za notranji razvoj teh regij, oddaljenih in izoliranih od evropske celine, in za zagotavljanje enake obravnave njenih državljanov;

| 56. | pozdravlja pobudo za študijo, na podlagi katere bi bolje opredelili in kvantificirali potrebe najbolj oddaljenih regij po povezljivosti, pri čemer je treba upoštevati vse pravne in finančne instrumente v ta namen; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja pobudo za študijo, na podlagi katere bi bolje opredelili in kvantificirali potrebe najbolj oddaljenih regij po povezljivosti, pri čemer je treba upoštevati vse pravne in finančne instrumente v ta namen;

| 57. | poudarja pomen geografsko in demografsko prikrajšanih regij EU, kot so najbolj oddaljene regije, in njihove posebne potrebe; poziva Evropsko komisijo, naj nameni posebno pozornost posledicam politike in programov mobilnosti EU na te regije in objavi zeleno knjigo na to temo (1); |
| --- | --- |

57.

poudarja pomen geografsko in demografsko prikrajšanih regij EU, kot so najbolj oddaljene regije, in njihove posebne potrebe; poziva Evropsko komisijo, naj nameni posebno pozornost posledicam politike in programov mobilnosti EU na te regije in objavi zeleno knjigo na to temo (1);

| 58. | opozarja, da so za najbolj oddaljene regije letališča in pristanišča edina vstopna in izstopna točka, zato imajo izjemno družbeno funkcijo; z zadovoljstvom pozdravlja možnost naložb v njihovo infrastrukturo v upravičenih primerih in dodeljevanja pomoči za njihovo delovanje; |
| --- | --- |

58.

opozarja, da so za najbolj oddaljene regije letališča in pristanišča edina vstopna in izstopna točka, zato imajo izjemno družbeno funkcijo; z zadovoljstvom pozdravlja možnost naložb v njihovo infrastrukturo v upravičenih primerih in dodeljevanja pomoči za njihovo delovanje;

| 59. | poziva Komisijo, naj pri pregledu prednostnih nalog omrežja TEN-T razišče, kako bi lahko ugotovili in vključili posebne potrebe najbolj oddaljenih regij, zlasti v zvezi s pomorskimi avtocestami, da bi omogočili projekte, ki krepijo povezave med njimi in državami članicami ali med njimi in sosednjimi območji v njihovem delu sveta; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj pri pregledu prednostnih nalog omrežja TEN-T razišče, kako bi lahko ugotovili in vključili posebne potrebe najbolj oddaljenih regij, zlasti v zvezi s pomorskimi avtocestami, da bi omogočili projekte, ki krepijo povezave med njimi in državami članicami ali med njimi in sosednjimi območji v njihovem delu sveta;

Povečati privlačnost najbolj oddaljenih regij in povečati njihov vpliv na regionalni in mednarodni ravni

| 60. | ugotavlja, da je za povečanje privlačnosti najbolj oddaljenih regij in krepitev njihove sposobnosti delovanja znotraj soseščine treba vključiti regionalno razsežnost območja v vse politike EU, s čimer bi zagotovili usklajenost njihovih notranjih in zunanjih politik; |
| --- | --- |

60.

ugotavlja, da je za povečanje privlačnosti najbolj oddaljenih regij in krepitev njihove sposobnosti delovanja znotraj soseščine treba vključiti regionalno razsežnost območja v vse politike EU, s čimer bi zagotovili usklajenost njihovih notranjih in zunanjih politik;

| 61. | priznava, da bi lahko najbolj oddaljene regije postale gospodarska gonilna sila v svojih geografskih regijah in bi lahko učinkovito širile vpliv EU po svetu, zlasti njene razvojne politike, saj imajo nedvomen potencial, ki pa ni dovolj izkoriščen; |
| --- | --- |

61.

priznava, da bi lahko najbolj oddaljene regije postale gospodarska gonilna sila v svojih geografskih regijah in bi lahko učinkovito širile vpliv EU po svetu, zlasti njene razvojne politike, saj imajo nedvomen potencial, ki pa ni dovolj izkoriščen;

| 62. | bo pozorno spremljal zamisel glede preučitve novih naložb EU v velike prednostne projekte na območju najbolj oddaljenih regij ter preučitve možnosti oblikovanja skupnih programov med najbolj oddaljenimi regijami in njihovimi sosednjimi državami; |
| --- | --- |

62.

bo pozorno spremljal zamisel glede preučitve novih naložb EU v velike prednostne projekte na območju najbolj oddaljenih regij ter preučitve možnosti oblikovanja skupnih programov med najbolj oddaljenimi regijami in njihovimi sosednjimi državami;

| 63. | obžaluje, da Komisija ni predlagala ambicioznega in usklajenega strateškega okvira, ki bi spodbujal internacionalizacijo gospodarstev teh regij; |
| --- | --- |

63.

obžaluje, da Komisija ni predlagala ambicioznega in usklajenega strateškega okvira, ki bi spodbujal internacionalizacijo gospodarstev teh regij;

| 64. | pozdravlja priznanje pomena priprave ocen teritorialnih učinkov v okviru oblikovanja in obravnave novih zakonodajnih predlogov in mednarodnih trgovinskih sporazumov; meni, da bi bilo treba oblasti in strokovnjake iz najbolj oddaljenih regij sistematično vključevati v ocene možnih teritorialnih učinkov evropskih pobud; |
| --- | --- |

64.

pozdravlja priznanje pomena priprave ocen teritorialnih učinkov v okviru oblikovanja in obravnave novih zakonodajnih predlogov in mednarodnih trgovinskih sporazumov; meni, da bi bilo treba oblasti in strokovnjake iz najbolj oddaljenih regij sistematično vključevati v ocene možnih teritorialnih učinkov evropskih pobud;

| 65. | opozarja na težave pri doseganju sinergij med ESRR in ERS in se strinja, da je treba omogočati strukturirane projekte sodelovanja z resnično dodano vrednostjo; |
| --- | --- |

65.

opozarja na težave pri doseganju sinergij med ESRR in ERS in se strinja, da je treba omogočati strukturirane projekte sodelovanja z resnično dodano vrednostjo;

Sklepne ugotovitve

| 66. | meni, da je cilj doseči boljše upoštevanje najbolj oddaljenih regij v evropskih politikah in pobudah še naprej vprašanje, ki ga bo treba prilagoditi izzivom evropskega povezovanja; |
| --- | --- |

66.

meni, da je cilj doseči boljše upoštevanje najbolj oddaljenih regij v evropskih politikah in pobudah še naprej vprašanje, ki ga bo treba prilagoditi izzivom evropskega povezovanja;

| 67. | opozarja, da je zelo pomembno, da se začne sistematično in v celoti izvajati člen 349 PDEU, in sicer od samega začetka odločanja, da bi bilo izvajanje prilagojeno dejanskemu stanju v najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

67.

opozarja, da je zelo pomembno, da se začne sistematično in v celoti izvajati člen 349 PDEU, in sicer od samega začetka odločanja, da bi bilo izvajanje prilagojeno dejanskemu stanju v najbolj oddaljenih regijah;

| 68. | bo skrbno spremljal izvajanje novega sporočila in konkretno vsebino v njem napovedanih predlogov za prihodnost. |
| --- | --- |

68.

bo skrbno spremljal izvajanje novega sporočila in konkretno vsebino v njem napovedanih predlogov za prihodnost.

V Bruslju, 31. januarja 2018

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Mnenje OR Mobilnost v geografsko in demografsko prikrajšanih regijah (CdR 1691/2014).

1

---

| 23.5.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 176/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 176/21

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Erasmus za izvoljene lokalne in regionalne predstavnike

(2018/C 176/06)

| Poročevalec: | François Decoster (FR/ALDE), član regionalnega sveta Nord-Pas-de-Calais |
| --- | --- |

Poročevalec:

François Decoster (FR/ALDE), član regionalnega sveta Nord-Pas-de-Calais

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Uvod in ozadje

| 1. | v celoti sodeluje v razpravi, ki jo je Evropska komisija začela z objavo Bele knjige o prihodnosti Evrope – Razmisleki in scenariji za EU-27 do leta 2025, ter je seznanjen s predlogi, ki jih je predsednik Juncker predstavil septembra 2017 v razpravi o stanju Unije; |
| --- | --- |

1.

v celoti sodeluje v razpravi, ki jo je Evropska komisija začela z objavo Bele knjige o prihodnosti Evrope – Razmisleki in scenariji za EU-27 do leta 2025, ter je seznanjen s predlogi, ki jih je predsednik Juncker predstavil septembra 2017 v razpravi o stanju Unije;

| 2. | poudarja, da institucije EU še vedno veljajo za oddaljene ali tehnokratske in da evropski državljani ne opazijo vedno koristi odločitev na evropski ravni za njihovo vsakdanje življenje; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da institucije EU še vedno veljajo za oddaljene ali tehnokratske in da evropski državljani ne opazijo vedno koristi odločitev na evropski ravni za njihovo vsakdanje življenje;

| 3. | ponovno opozarja, da izvoljeni lokalni predstavniki na evropski ravni na splošno uživajo visoko raven zaupanja svojih sodržavljanov, ki jim zaupajo precej bolj kot večini nacionalnih politikov; |
| --- | --- |

3.

ponovno opozarja, da izvoljeni lokalni predstavniki na evropski ravni na splošno uživajo visoko raven zaupanja svojih sodržavljanov, ki jim zaupajo precej bolj kot večini nacionalnih politikov;

| 4. | ugotavlja, da evropski državljani ob sedanjih geopolitičnih krizah, razmahu terorizma in pogajanjih o brexitu menijo, da je za reševanje naših skupnih velikih izzivov vse bolj primerno javno ukrepanje na evropski ravni; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da evropski državljani ob sedanjih geopolitičnih krizah, razmahu terorizma in pogajanjih o brexitu menijo, da je za reševanje naših skupnih velikih izzivov vse bolj primerno javno ukrepanje na evropski ravni;

| 5. | poudarja, da je ključni izziv v spodbujanju ne le tehničnega znanja o EU in njenih institucijah, temveč tudi pripravljenosti za sodelovanje in izmenjavo v okviru evropskega povezovanja, ki temelji na vrednotah demokracije, pravne države, spoštovanja človekovih pravic in načela solidarnosti. Ta evropski duh je ključna sestavina za uspeh evropskega povezovanja pri ohranjanju miru ter zagotavljanju trajnostne in pravične prihodnosti za vse; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je ključni izziv v spodbujanju ne le tehničnega znanja o EU in njenih institucijah, temveč tudi pripravljenosti za sodelovanje in izmenjavo v okviru evropskega povezovanja, ki temelji na vrednotah demokracije, pravne države, spoštovanja človekovih pravic in načela solidarnosti. Ta evropski duh je ključna sestavina za uspeh evropskega povezovanja pri ohranjanju miru ter zagotavljanju trajnostne in pravične prihodnosti za vse;

| 6. | opozarja na uspeh programa Erasmus+, odličnega primera evropske politike, ki leta 2017 praznuje 30 let in ki je več kot 5 milijonom Evropejcem omogočila bivanje v tujini. Obseg programa se je okrepil in razširil ter vključuje različne ciljne skupine: dijake in študente, vajence, učitelje in vodje usposabljanja, mlade z diplomo, iskalce zaposlitve, prostovoljce ter strokovnjake iz sektorja prostovoljnih organizacij in športne delavce; |
| --- | --- |

6.

opozarja na uspeh programa Erasmus+, odličnega primera evropske politike, ki leta 2017 praznuje 30 let in ki je več kot 5 milijonom Evropejcem omogočila bivanje v tujini. Obseg programa se je okrepil in razširil ter vključuje različne ciljne skupine: dijake in študente, vajence, učitelje in vodje usposabljanja, mlade z diplomo, iskalce zaposlitve, prostovoljce ter strokovnjake iz sektorja prostovoljnih organizacij in športne delavce;

| 7. | pozdravlja začetek izvajanja programa Erasmus za vajence na pobudo Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja začetek izvajanja programa Erasmus za vajence na pobudo Evropskega parlamenta;

| 8. | se zaveda, da sta razvoj tehnologij in način življenja vse hitrejša ter da morajo javni organi pri odzivanju upoštevati predvsem človeško razsežnost tega razvoja; |
| --- | --- |

8.

se zaveda, da sta razvoj tehnologij in način življenja vse hitrejša ter da morajo javni organi pri odzivanju upoštevati predvsem človeško razsežnost tega razvoja;

| 9. | ponovno opozarja, da se lokalne in regionalne oblasti soočajo z izzivi (finančna in gospodarska kriza, podnebne spremembe, demografske spremembe, okoljski problemi itd.), ki terjajo celostne ukrepe in strategije; |
| --- | --- |

9.

ponovno opozarja, da se lokalne in regionalne oblasti soočajo z izzivi (finančna in gospodarska kriza, podnebne spremembe, demografske spremembe, okoljski problemi itd.), ki terjajo celostne ukrepe in strategije;

| 10. | poudarja, da upravljanje na več ravneh, lokalna samouprava in reforme v zvezi z decentralizacijo izpostavljajo vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri izvajanju evropskih politik ter da jih je treba nujno podpreti pri razvoju strokovnega znanja in spretnosti na teh področjih; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da upravljanje na več ravneh, lokalna samouprava in reforme v zvezi z decentralizacijo izpostavljajo vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri izvajanju evropskih politik ter da jih je treba nujno podpreti pri razvoju strokovnega znanja in spretnosti na teh področjih;

| 11. | poudarja, da bi morali vsi, ki sodelujejo pri izvajanju celovitih politik razvoja, imeti možnost, da si pridobijo splošna in multidisciplinarna znanja in spretnosti, ki so potrebni za spodbujanje razvoja lokalnih in regionalnih skupnosti; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bi morali vsi, ki sodelujejo pri izvajanju celovitih politik razvoja, imeti možnost, da si pridobijo splošna in multidisciplinarna znanja in spretnosti, ki so potrebni za spodbujanje razvoja lokalnih in regionalnih skupnosti;

| 12. | ugotavlja, da so v skladu z načelom subsidiarnosti v večini držav članic lokalne in regionalne oblasti neposredno odgovorne za zasnovo in zagotavljanje javnih storitev, pa tudi za njihovo uspešnost in učinkovitost, pri čemer upoštevajo možnosti, ki jih nudijo evropske javne politike; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da so v skladu z načelom subsidiarnosti v večini držav članic lokalne in regionalne oblasti neposredno odgovorne za zasnovo in zagotavljanje javnih storitev, pa tudi za njihovo uspešnost in učinkovitost, pri čemer upoštevajo možnosti, ki jih nudijo evropske javne politike;

Evropska unija mora oblikovati nove, inovativne instrumente za reševanje sedanjih in prihodnjih izzivov

| 13. | obžaluje, da v času velikih sprememb za EU omejitve večletnega finančnega okvira ne omogočajo vedno ustreznega odzivanja, da bi EU lahko učinkovito odgovorila na nove krize ali izzive; |
| --- | --- |

13.

obžaluje, da v času velikih sprememb za EU omejitve večletnega finančnega okvira ne omogočajo vedno ustreznega odzivanja, da bi EU lahko učinkovito odgovorila na nove krize ali izzive;

| 14. | poziva Evropski parlament, Svet in Evropsko komisijo, naj predlagajo ukrepe za boljšo prilagoditev večletnega finančnega okvira glavnim izzivom našega časa, da se bo mogoče hitro odzvati na nova vprašanja; |
| --- | --- |

14.

poziva Evropski parlament, Svet in Evropsko komisijo, naj predlagajo ukrepe za boljšo prilagoditev večletnega finančnega okvira glavnim izzivom našega časa, da se bo mogoče hitro odzvati na nova vprašanja;

| 15. | poudarja, da čezmejne in medregionalne izmenjave omogočajo krepitev povezav med različnimi evropskimi, nacionalnimi in regionalnimi programi in instrumenti, s katerimi naj bi spodbudili inovacije, rast in zaposlovanje; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da čezmejne in medregionalne izmenjave omogočajo krepitev povezav med različnimi evropskimi, nacionalnimi in regionalnimi programi in instrumenti, s katerimi naj bi spodbudili inovacije, rast in zaposlovanje;

| 16. | priznava, da odzivanje EU trenutno omejujejo predpisi, ki so slabo prilagojeni splošnemu razvoju in posebnim okoliščinam, zato Evropska komisija zlasti s svojo belo knjigo o prihodnosti Evrope predlaga nadaljnji razvoj evropskih strategij, politik in ukrepov; |
| --- | --- |

16.

priznava, da odzivanje EU trenutno omejujejo predpisi, ki so slabo prilagojeni splošnemu razvoju in posebnim okoliščinam, zato Evropska komisija zlasti s svojo belo knjigo o prihodnosti Evrope predlaga nadaljnji razvoj evropskih strategij, politik in ukrepov;

| 17. | poziva Evropsko komisijo, naj pri pripravi prihodnjega večletnega okvira v večji meri upošteva človeški kapital ter se s tem bolje odzove na potrebe državljanov in nove izzive tega stoletja; |
| --- | --- |

17.

poziva Evropsko komisijo, naj pri pripravi prihodnjega večletnega okvira v večji meri upošteva človeški kapital ter se s tem bolje odzove na potrebe državljanov in nove izzive tega stoletja;

| 18. | poziva prihodnja predsedstva Sveta EU, naj prav tako bolje upoštevajo človeški kapital pri oblikovanju svojih programov; |
| --- | --- |

18.

poziva prihodnja predsedstva Sveta EU, naj prav tako bolje upoštevajo človeški kapital pri oblikovanju svojih programov;

Položaj izvoljenih lokalnih in regionalnih predstavnikov v tem kontekstu

| 19. | meni, da 91 000 lokalnih in regionalnih oblasti ter s tem na sto tisoče izvoljenih lokalnih predstavnikov v EU predstavlja ključno povezavo med državljani in Evropo, pa tudi, da sta razvoj njihovih znanj in spretnosti na področju evropskih politik ter navezava stikov z izvoljenimi predstavniki v različnih državah članicah (državah, ki so vključene v program) in državah, ki so vključene v program in niso članice EU (1), bistven del ciljev na področju razvoja človeškega kapitala ter evropskega povezovanja; |
| --- | --- |

19.

meni, da 91 000 lokalnih in regionalnih oblasti ter s tem na sto tisoče izvoljenih lokalnih predstavnikov v EU predstavlja ključno povezavo med državljani in Evropo, pa tudi, da sta razvoj njihovih znanj in spretnosti na področju evropskih politik ter navezava stikov z izvoljenimi predstavniki v različnih državah članicah (državah, ki so vključene v program) in državah, ki so vključene v program in niso članice EU (1), bistven del ciljev na področju razvoja človeškega kapitala ter evropskega povezovanja;

| 20. | ugotavlja, da izvoljeni lokalni in regionalni predstavniki pred izvolitvijo niso vedno ustrezno usposobljeni za izvajanje svojih funkcij ter da so jim možnosti za nadaljnje usposabljanje v pomoč pri učinkovitem opravljanju njihove vloge; poudarja, da to usposabljanje ne pomeni zgolj zagotavljanja ustreznega tehničnega znanja, temveč bi jim moralo omogočiti tudi razumeti razloge za evropsko povezovanje in duh tega povezovanja, tako da bodo lahko svojim volivcem pokazali zakaj in na kakšen način jim lahko evropski projekt koristi; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da izvoljeni lokalni in regionalni predstavniki pred izvolitvijo niso vedno ustrezno usposobljeni za izvajanje svojih funkcij ter da so jim možnosti za nadaljnje usposabljanje v pomoč pri učinkovitem opravljanju njihove vloge; poudarja, da to usposabljanje ne pomeni zgolj zagotavljanja ustreznega tehničnega znanja, temveč bi jim moralo omogočiti tudi razumeti razloge za evropsko povezovanje in duh tega povezovanja, tako da bodo lahko svojim volivcem pokazali zakaj in na kakšen način jim lahko evropski projekt koristi;

| 21. | meni, da so odločitve izvoljenih lokalnih in regionalnih predstavnikov tesno povezane s predpisi EU:






  (a) | pri vključenosti regij z zakonodajnimi pooblastili v evropski postopek odločanja v okviru delovnih skupin Sveta in zasedanjih svetov ministrov, odprtih za sodelovanje regij; |
| --- | --- | --- |

21.

meni, da so odločitve izvoljenih lokalnih in regionalnih predstavnikov tesno povezane s predpisi EU:

(a)

pri vključenosti regij z zakonodajnimi pooblastili v evropski postopek odločanja v okviru delovnih skupin Sveta in zasedanjih svetov ministrov, odprtih za sodelovanje regij;

| (b) | pri sodelovanju v postopku odločanja na evropski ravni v fazi posvetovanja v odziv na različna javna posvetovanja, ki jih je opravila Evropska komisija; |
| --- | --- |

(b)

pri sodelovanju v postopku odločanja na evropski ravni v fazi posvetovanja v odziv na različna javna posvetovanja, ki jih je opravila Evropska komisija;

| (c) | pri pripravi poročil OR na področjih pristojnosti, določenih v Pogodbah; |
| --- | --- |

(c)

pri pripravi poročil OR na področjih pristojnosti, določenih v Pogodbah;

| (d) | pri uporabi evropskih direktiv in uredb na zelo različnih področjih (voda, odpadki, mobilnost, energija itd.); |
| --- | --- |

(d)

pri uporabi evropskih direktiv in uredb na zelo različnih področjih (voda, odpadki, mobilnost, energija itd.);

| (e) | pri vlaganju zahtevkov za evropska sredstva (ESRR, ESS itd.); |
| --- | --- |

(e)

pri vlaganju zahtevkov za evropska sredstva (ESRR, ESS itd.);

| (f) | pri načrtovanju državne pomoči; |
| --- | --- |

(f)

pri načrtovanju državne pomoči;

| (g) | pri sodelovanju z lokalnimi oblastmi iz različnih držav članic. |
| --- | --- |

(g)

pri sodelovanju z lokalnimi oblastmi iz različnih držav članic.

Vzpostavitev programa Erasmus za izvoljene lokalne in regionalne predstavnike

| 22. | meni, da izkušnje, pridobljene na podlagi ocene pripravljalnega ukrepa, uporabe instrumenta za lokalno upravo in programov za medsebojno strokovno izmenjavo, predstavljajo vir informacij, ki se lahko izkoristi za izboljšanje izkušnje pridobivanja znanja in izmenjave; |
| --- | --- |

22.

meni, da izkušnje, pridobljene na podlagi ocene pripravljalnega ukrepa, uporabe instrumenta za lokalno upravo in programov za medsebojno strokovno izmenjavo, predstavljajo vir informacij, ki se lahko izkoristi za izboljšanje izkušnje pridobivanja znanja in izmenjave;

| 23. | se zavzema za izmenjavo dobrih praks med lokalnimi in regionalnimi oblastmi, zlasti pri uporabi Evropskega sklada za strateške naložbe, programa Obzorje 2020 in kohezijske politike ter kombinacije vseh treh; v zvezi s tem poudarja, da bi lahko s programom Erasmus za izvoljene lokalne in regionalne predstavnike gospodarsko manj razvitim regijam pomagali pri povečanju njihovih upravnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

23.

se zavzema za izmenjavo dobrih praks med lokalnimi in regionalnimi oblastmi, zlasti pri uporabi Evropskega sklada za strateške naložbe, programa Obzorje 2020 in kohezijske politike ter kombinacije vseh treh; v zvezi s tem poudarja, da bi lahko s programom Erasmus za izvoljene lokalne in regionalne predstavnike gospodarsko manj razvitim regijam pomagali pri povečanju njihovih upravnih zmogljivosti;

| 24. | poziva Evropsko komisijo, naj več pozornosti nameni potrebi po obveščanju, podpori in usposabljanju lokalnih in regionalnih izvoljenih predstavnikov EU glede učinkovite rabe evropskih sredstev in medregionalnega sodelovanja na ravni EU; |
| --- | --- |

24.

poziva Evropsko komisijo, naj več pozornosti nameni potrebi po obveščanju, podpori in usposabljanju lokalnih in regionalnih izvoljenih predstavnikov EU glede učinkovite rabe evropskih sredstev in medregionalnega sodelovanja na ravni EU;

| 25. | poziva Komisijo, naj se seznani z novimi pobudami, ki jih predlagajo združenja lokalnih in regionalnih skupnosti, oziroma jih upošteva, da bi se izboljšali sedanji ukrepi EU ali uvedle nove evropske pobude; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj se seznani z novimi pobudami, ki jih predlagajo združenja lokalnih in regionalnih skupnosti, oziroma jih upošteva, da bi se izboljšali sedanji ukrepi EU ali uvedle nove evropske pobude;

| 26. | meni, da so evropske institucije soodgovorne za usposabljanje izvoljenih lokalnih in regionalnih predstavnikov, da se bolje seznanijo z duhom evropskega povezovanja in evropskimi politikami, ter da evropski organi ne morejo prezreti tega poziva izvoljenih lokalnih in regionalnih predstavnikov, zlasti z vidika evropskih volitev; |
| --- | --- |

26.

meni, da so evropske institucije soodgovorne za usposabljanje izvoljenih lokalnih in regionalnih predstavnikov, da se bolje seznanijo z duhom evropskega povezovanja in evropskimi politikami, ter da evropski organi ne morejo prezreti tega poziva izvoljenih lokalnih in regionalnih predstavnikov, zlasti z vidika evropskih volitev;

| 27. | ponovno izraža podporo vzpostavitvi programa Erasmus za izvoljene lokalne in regionalne predstavnike, ki jo je izrazil v beli knjigi o upravljanju na več ravneh iz leta 2009, in se zavzema za sodelovanje z Evropskim parlamentom, Svetom in Evropsko komisijo pri konceptualni in operativni opredelitvi programa, hkrati pa poudarja svojo podporo vzpostavitvi programov za usposabljanje ter izmenjavo dobrih praks, namenjenih izvoljenim lokalnim in regionalnim predstavnikom; |
| --- | --- |

27.

ponovno izraža podporo vzpostavitvi programa Erasmus za izvoljene lokalne in regionalne predstavnike, ki jo je izrazil v beli knjigi o upravljanju na več ravneh iz leta 2009, in se zavzema za sodelovanje z Evropskim parlamentom, Svetom in Evropsko komisijo pri konceptualni in operativni opredelitvi programa, hkrati pa poudarja svojo podporo vzpostavitvi programov za usposabljanje ter izmenjavo dobrih praks, namenjenih izvoljenim lokalnim in regionalnim predstavnikom;

| 28. | poudarja, da je bil v letih 2012/2013 vzpostavljen pilotni projekt, ki je bil prava uspešnica, saj je za 100 mest prispelo več kot 1 000 prijav; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je bil v letih 2012/2013 vzpostavljen pilotni projekt, ki je bil prava uspešnica, saj je za 100 mest prispelo več kot 1 000 prijav;

| 29. | meni, da bi bil lahko ta pilotni projekt podlaga za razvoj programa z večjim poudarkom na usposabljanju za izboljšanje poznavanja evropskih institucij in delovanja Evropske unije, ki bi vključevalo primere praktične uporabe in izmenjave z drugimi izvoljenimi lokalnimi predstavniki, s čimer bi posameznim lokalnim in regionalnim predstavnikom pomagali, da sami izkusijo duh evropskega sodelovanja, nato pa to svojo izkušnjo delijo s sodržavljani. Za boljšo pripravo ukrepov v zvezi z mobilnostjo v okviru programa bi lahko razvili tudi spletna orodja za usposabljanje; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi bil lahko ta pilotni projekt podlaga za razvoj programa z večjim poudarkom na usposabljanju za izboljšanje poznavanja evropskih institucij in delovanja Evropske unije, ki bi vključevalo primere praktične uporabe in izmenjave z drugimi izvoljenimi lokalnimi predstavniki, s čimer bi posameznim lokalnim in regionalnim predstavnikom pomagali, da sami izkusijo duh evropskega sodelovanja, nato pa to svojo izkušnjo delijo s sodržavljani. Za boljšo pripravo ukrepov v zvezi z mobilnostjo v okviru programa bi lahko razvili tudi spletna orodja za usposabljanje;

| 30. | poudarja vidik mobilnosti, ki ga je treba nujno ohraniti, saj so različne študije pokazale, kako učinkovit je prenos znanja prek vzajemnega učenja. Te večstranske izmenjave med izvoljenimi lokalnimi predstavniki pomenijo pravo evropsko dodano vrednost v primerjavi z dvostranskim sodelovanjem; |
| --- | --- |

30.

poudarja vidik mobilnosti, ki ga je treba nujno ohraniti, saj so različne študije pokazale, kako učinkovit je prenos znanja prek vzajemnega učenja. Te večstranske izmenjave med izvoljenimi lokalnimi predstavniki pomenijo pravo evropsko dodano vrednost v primerjavi z dvostranskim sodelovanjem;

| 31. | meni, da bi se lahko pri pripravi takšnega programa usposabljanja med drugim oprli tudi na mrežo evropskih univerz in visokih šol, s čimer bi zagotovili usposabljanje za izvoljene predstavnike, kar velja tudi za zgodovinsko pomembne kraje v Evropi, ki so prispevali k oblikovanju evropskega duha in kulture; |
| --- | --- |

31.

meni, da bi se lahko pri pripravi takšnega programa usposabljanja med drugim oprli tudi na mrežo evropskih univerz in visokih šol, s čimer bi zagotovili usposabljanje za izvoljene predstavnike, kar velja tudi za zgodovinsko pomembne kraje v Evropi, ki so prispevali k oblikovanju evropskega duha in kulture;

| 32. | izraža željo, da bi izvoljeni lokalni in regionalni predstavniki lahko ob zaključku tega osnovnega usposabljanja sodelovali z izvoljenimi predstavniki iz različnih držav članic na istem področju, da bi:






  (a) | izmenjali dobre prakse, |
| --- | --- | --- |

32.

izraža željo, da bi izvoljeni lokalni in regionalni predstavniki lahko ob zaključku tega osnovnega usposabljanja sodelovali z izvoljenimi predstavniki iz različnih držav članic na istem področju, da bi:

(a)

izmenjali dobre prakse,

| (b) | izboljšali poznavanje predpisov EU, |
| --- | --- |

(b)

izboljšali poznavanje predpisov EU,

| (c) | navezali konstruktivne medsebojne stike, |
| --- | --- |

(c)

navezali konstruktivne medsebojne stike,

| (d) | sprejeli nove lokalne in regionalne pobude, |
| --- | --- |

(d)

sprejeli nove lokalne in regionalne pobude,

| (e) | postali učinkovitejši ambasadorji za koristi sodelovanja z ljudmi iz drugih držav ter tako ustvarjali evropski duh; |
| --- | --- |

(e)

postali učinkovitejši ambasadorji za koristi sodelovanja z ljudmi iz drugih držav ter tako ustvarjali evropski duh;

| 33. | meni, da bi tak instrument poleg tega krepil evropski duh lokalnih in regionalnih voditeljev ter spodbudil oblikovanje evropske zavesti pri lokalnih in regionalnih oblasteh; |
| --- | --- |

33.

meni, da bi tak instrument poleg tega krepil evropski duh lokalnih in regionalnih voditeljev ter spodbudil oblikovanje evropske zavesti pri lokalnih in regionalnih oblasteh;

| 34. | meni, da bi bilo treba v letih 2018, 2019 in 2020 te ukrepe preizkusiti in izboljšati glede na pridobljene izkušnje iz pilotnega projekta, nato pa jih vključiti v načrtovanje nove zakonodaje Evropske komisije, po potrebi z drugačno pravno podlago in z vzpostavitvijo programa Erasmus za izvoljene lokalne in regionalne predstavnike oziroma za lokalne in regionalne akterje; |
| --- | --- |

34.

meni, da bi bilo treba v letih 2018, 2019 in 2020 te ukrepe preizkusiti in izboljšati glede na pridobljene izkušnje iz pilotnega projekta, nato pa jih vključiti v načrtovanje nove zakonodaje Evropske komisije, po potrebi z drugačno pravno podlago in z vzpostavitvijo programa Erasmus za izvoljene lokalne in regionalne predstavnike oziroma za lokalne in regionalne akterje;

| 35. | poudarja, da bi bilo treba program oblikovati tako, da bi pri njem lahko sodelovali poklicni politiki in tudi politiki, ki politično dejavnost opravljajo nepoklicno, ter osebe, ki so na vodilnih tehničnih položajih, in da si je treba prizadevati za uravnoteženo zastopanost žensk in moških ter lokalnih in regionalnih skupnosti, da bodo zastopane vse skupnosti ne glede na velikost ali število prebivalcev; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da bi bilo treba program oblikovati tako, da bi pri njem lahko sodelovali poklicni politiki in tudi politiki, ki politično dejavnost opravljajo nepoklicno, ter osebe, ki so na vodilnih tehničnih položajih, in da si je treba prizadevati za uravnoteženo zastopanost žensk in moških ter lokalnih in regionalnih skupnosti, da bodo zastopane vse skupnosti ne glede na velikost ali število prebivalcev;

| 36. | poziva Komisijo, naj predlaga enega ali več eksperimentalnih pristopov z močnim učinkom vzvoda, pri čemer naj se upoštevajo izkušnje iz pilotnega projekta iz leta 2012, s tem pa izboljšajo novi programi ter povečajo znanje in izkušnje izvoljenih lokalnih predstavnikov o Evropski uniji in njenih politikah; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj predlaga enega ali več eksperimentalnih pristopov z močnim učinkom vzvoda, pri čemer naj se upoštevajo izkušnje iz pilotnega projekta iz leta 2012, s tem pa izboljšajo novi programi ter povečajo znanje in izkušnje izvoljenih lokalnih predstavnikov o Evropski uniji in njenih politikah;

| 37. | meni, da bi lahko stroške pokrili s sredstvi EU, lokalnih oblasti sodelujočih izvoljenih predstavnikov, po potrebi pa tudi ponudnikov usposabljanja, ki v nekaterih državah članicah prejemajo javna sredstva; |
| --- | --- |

37.

meni, da bi lahko stroške pokrili s sredstvi EU, lokalnih oblasti sodelujočih izvoljenih predstavnikov, po potrebi pa tudi ponudnikov usposabljanja, ki v nekaterih državah članicah prejemajo javna sredstva;

| 38. | poziva države članice, naj podprejo to pobudo, ki bo koristila njihovim državljanom, zlasti ker bo zagotovila boljše poznavanje politik, vsakodnevnega dela lokalnih oblasti v drugih državah članicah ter evropskih skladov in njihovega izvajanja v praksi, obenem pa prispevala k stabilnosti in vzajemnemu zaupanju med državami članicami; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice, naj podprejo to pobudo, ki bo koristila njihovim državljanom, zlasti ker bo zagotovila boljše poznavanje politik, vsakodnevnega dela lokalnih oblasti v drugih državah članicah ter evropskih skladov in njihovega izvajanja v praksi, obenem pa prispevala k stabilnosti in vzajemnemu zaupanju med državami članicami;

| 39. | predlaga Evropskemu parlamentu, naj tako kot leta 2012 z različnimi ukrepi (poročili, konferencami itd.) podpre program Erasmus za izvoljene lokalne in regionalne predstavnike, predvsem pa naj leta 2018 predlaga, da se v okvir proračunskega postopka uvrsti pilotni projekt, ki naj bi se začel izvajati v letu 2019; |
| --- | --- |

39.

predlaga Evropskemu parlamentu, naj tako kot leta 2012 z različnimi ukrepi (poročili, konferencami itd.) podpre program Erasmus za izvoljene lokalne in regionalne predstavnike, predvsem pa naj leta 2018 predlaga, da se v okvir proračunskega postopka uvrsti pilotni projekt, ki naj bi se začel izvajati v letu 2019;

| 40. | poudarja, da bo mogoče program Erasmus za izvoljene lokalne in regionalne predstavnike vzpostaviti le, če bodo na voljo dodatna finančna sredstva, pri tem pa se nikakor ne sme zmanjšati proračun programa Erasmus+; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da bo mogoče program Erasmus za izvoljene lokalne in regionalne predstavnike vzpostaviti le, če bodo na voljo dodatna finančna sredstva, pri tem pa se nikakor ne sme zmanjšati proračun programa Erasmus+;

| 41. | bo v celoti sodeloval pri vzpostavitvi tega programa in bo z objavo razpisa za prijavo interesa, organizacijo modula med evropskim tednom regij in mest ter sodelovanjem pri oblikovanju enega ali več spletnih modulov usposabljanja prispeval k pripravi seznama prijavljenih izvoljenih lokalnih predstavnikov; |
| --- | --- |

41.

bo v celoti sodeloval pri vzpostavitvi tega programa in bo z objavo razpisa za prijavo interesa, organizacijo modula med evropskim tednom regij in mest ter sodelovanjem pri oblikovanju enega ali več spletnih modulov usposabljanja prispeval k pripravi seznama prijavljenih izvoljenih lokalnih predstavnikov;

| 42. | poziva k hitri ustanovitvi delovne skupine, sestavljene iz predstavnikov Evropske komisije, Evropskega parlamenta in Odbora regij, ki bi oblikovala in pripravila ta program. |
| --- | --- |

42.

poziva k hitri ustanovitvi delovne skupine, sestavljene iz predstavnikov Evropske komisije, Evropskega parlamenta in Odbora regij, ki bi oblikovala in pripravila ta program.

V Bruslju, 31. januarja 2018

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/programme-guide/part-a/who-can-participate/eligible-countries_en

1

---

| 23.5.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 176/25 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 176/25

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Spodbujanje sožitja s konfliktnimi vrstami v okviru direktiv EU o naravi

(2018/C 176/07)

| Poročevalec: | Csaba Borboly (RO/EPP), predsednik okrožnega sveta, Hargita |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Mnenje na lastno pobudo |

Poročevalec:

Csaba Borboly (RO/EPP), predsednik okrožnega sveta, Hargita

Referenčni dokument:

Mnenje na lastno pobudo

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | opozarja, da predstavljajo biotska raznovrstnost, omrežje Natura 2000 in varstvo vrst evropsko vprašanje skupnega interesa, ki zadeva vse države članice, regije in lokalne oblasti, ter meni, da je zelo pomembno nadaljevati in dodatno razvijati obstoječo prakso, v skladu s katero države članice in regije ter lokalne oblasti sprejemajo usklajene ukrepe za doseganje zastavljenih ciljev in skupnih koristi po načelih solidarnosti in subsidiarnosti; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da predstavljajo biotska raznovrstnost, omrežje Natura 2000 in varstvo vrst evropsko vprašanje skupnega interesa, ki zadeva vse države članice, regije in lokalne oblasti, ter meni, da je zelo pomembno nadaljevati in dodatno razvijati obstoječo prakso, v skladu s katero države članice in regije ter lokalne oblasti sprejemajo usklajene ukrepe za doseganje zastavljenih ciljev in skupnih koristi po načelih solidarnosti in subsidiarnosti;

| 2. | ponavlja stališče iz svojega prejšnjega mnenja, ki ga je pripravil ob pregledu ustreznosti direktiv o naravi in ki ga je zavzel tudi Evropski parlament. V skladu s tem stališčem direktiv o naravi ni treba pregledovati, temveč se je treba osredotočiti na njihovo pravilno izvajanje v različnih regijah in državah članicah EU v skladu z najnovejšim tehničnim in znanstvenim napredkom, pri čemer je treba izkoristiti prožnost, ki jo direktive nudijo pri obravnavi posebnih pomislekov na lokalni ravni v zvezi z morebitnimi konflikti med določenimi vrstami in človekovo dejavnostjo; zato se zavezuje, da bo skušal ustrezno prispevati k akcijskemu načrtu za naravo, ljudi in gospodarstvo ter tudi k spodbujanju sožitja s konfliktnimi vrstami v okviru ustreznih ukrepov na evropski, nacionalni regionalni in tudi lokalni ravni; |
| --- | --- |

2.

ponavlja stališče iz svojega prejšnjega mnenja, ki ga je pripravil ob pregledu ustreznosti direktiv o naravi in ki ga je zavzel tudi Evropski parlament. V skladu s tem stališčem direktiv o naravi ni treba pregledovati, temveč se je treba osredotočiti na njihovo pravilno izvajanje v različnih regijah in državah članicah EU v skladu z najnovejšim tehničnim in znanstvenim napredkom, pri čemer je treba izkoristiti prožnost, ki jo direktive nudijo pri obravnavi posebnih pomislekov na lokalni ravni v zvezi z morebitnimi konflikti med določenimi vrstami in človekovo dejavnostjo; zato se zavezuje, da bo skušal ustrezno prispevati k akcijskemu načrtu za naravo, ljudi in gospodarstvo ter tudi k spodbujanju sožitja s konfliktnimi vrstami v okviru ustreznih ukrepov na evropski, nacionalni regionalni in tudi lokalni ravni;

| 3. | poudarja izreden pomen teh direktiv, saj sta omrežje Natura 2000 in učinkovito usklajevanje politike varovanja okolja v veliki meri prispevala k usklajenim ciljem med državami članicami na področju biotske raznovrstnosti, kar jasno dokazuje dodano vrednost EU; |
| --- | --- |

3.

poudarja izreden pomen teh direktiv, saj sta omrežje Natura 2000 in učinkovito usklajevanje politike varovanja okolja v veliki meri prispevala k usklajenim ciljem med državami članicami na področju biotske raznovrstnosti, kar jasno dokazuje dodano vrednost EU;

| 4. | opozarja na odgovornost držav članic, da poiščejo ustrezne rešitve na svojih ozemljih in znotraj okvira ter da v duhu direktiv upoštevajo posebne okoliščine v različnih regijah v zvezi s posameznimi vrstami in določenimi težavami, pri čemer naj v proces vključijo lokalne in regionalne organe, pa tudi vse druge deležnike; |
| --- | --- |

4.

opozarja na odgovornost držav članic, da poiščejo ustrezne rešitve na svojih ozemljih in znotraj okvira ter da v duhu direktiv upoštevajo posebne okoliščine v različnih regijah v zvezi s posameznimi vrstami in določenimi težavami, pri čemer naj v proces vključijo lokalne in regionalne organe, pa tudi vse druge deležnike;

| 5. | ugotavlja, da lahko številni problemi, ki so povezani s sobivanjem med ljudmi in konfliktnimi vrstami, nastajajo zaradi pritiska človekove dejavnosti na naravne habitate mnogih vrst in pogosto neustreznega vedenja ljudi do teh živali. To med drugim vključuje vsiljivo dejavnost na zaščitenih območjih, dejavno nagovarjanje k lovu ali turizmu ali neustrezno ravnanje z odpadki, zaradi česar se na primer veliki mesojedci približajo naseljem. Zato poudarja, da je treba sprejeti celosten pristop k biotski raznovrstnosti in poiskati rešitve za posebne probleme v lokalnem okviru, pri čemer je potrebno tesno sodelovanje med različnimi ravnmi upravljanja in vsemi zadevnimi deležniki; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da lahko številni problemi, ki so povezani s sobivanjem med ljudmi in konfliktnimi vrstami, nastajajo zaradi pritiska človekove dejavnosti na naravne habitate mnogih vrst in pogosto neustreznega vedenja ljudi do teh živali. To med drugim vključuje vsiljivo dejavnost na zaščitenih območjih, dejavno nagovarjanje k lovu ali turizmu ali neustrezno ravnanje z odpadki, zaradi česar se na primer veliki mesojedci približajo naseljem. Zato poudarja, da je treba sprejeti celosten pristop k biotski raznovrstnosti in poiskati rešitve za posebne probleme v lokalnem okviru, pri čemer je potrebno tesno sodelovanje med različnimi ravnmi upravljanja in vsemi zadevnimi deležniki;

| 6. | upa, da bodo pri pripravi prihodnjega večletnega finančnega okvira iz ustreznih skladov EU zadostna sredstva namenjena financiranju zaščite, preprečevanja (vključno s krepitvijo ozaveščenosti in okoljskim izobraževanjem), izravnalnih ukrepov, raziskav in drugih posebnih pobud v podporo razvoja na različnih področjih delovanja; |
| --- | --- |

6.

upa, da bodo pri pripravi prihodnjega večletnega finančnega okvira iz ustreznih skladov EU zadostna sredstva namenjena financiranju zaščite, preprečevanja (vključno s krepitvijo ozaveščenosti in okoljskim izobraževanjem), izravnalnih ukrepov, raziskav in drugih posebnih pobud v podporo razvoja na različnih področjih delovanja;

| 7. | poudarja, da je izboljšanje biotske raznovrstnosti v interesu vseh lokalnih in regionalnih ravni v Evropski uniji, zato so še vedno nujni usklajeni ukrepi; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je izboljšanje biotske raznovrstnosti v interesu vseh lokalnih in regionalnih ravni v Evropski uniji, zato so še vedno nujni usklajeni ukrepi;

| 8. | izpostavlja, da se biotska raznovrstnost količinsko in kakovostno izboljšuje v številnih regijah, hkrati pa se povečuje verjetnost stikov s človeškimi skupnostmi. V primeru nekaterih konfliktnih vrst lahko ti stiki povzročijo znatna tveganja za ljudi in gospodarsko dejavnost, če lokalne skupnosti niso ustrezno pripravljene oziroma jim ni bila za obvladovanje teh težav ponujena nobena rešitev, ki bi bila ustrezna, realistična, sorazmerna in prilagojena lokalnim posebnostim; |
| --- | --- |

8.

izpostavlja, da se biotska raznovrstnost količinsko in kakovostno izboljšuje v številnih regijah, hkrati pa se povečuje verjetnost stikov s človeškimi skupnostmi. V primeru nekaterih konfliktnih vrst lahko ti stiki povzročijo znatna tveganja za ljudi in gospodarsko dejavnost, če lokalne skupnosti niso ustrezno pripravljene oziroma jim ni bila za obvladovanje teh težav ponujena nobena rešitev, ki bi bila ustrezna, realistična, sorazmerna in prilagojena lokalnim posebnostim;

Učinkovitejše izvajanje

| 9. | poziva, naj se glede na opredelitev konfliktnih vrst kot tistih, ki zaradi svoje biologije in etologije tekmujejo z različnimi človekovimi dejavnostmi za rabo skupnih virov in prostora, sprejmejo novi ukrepi, ki bodo temeljili na znanstvenih dejstvih in jih bo mogoče uporabiti pri oblikovanju primernih načinov izvajanja direktiv in različnih drugih vrst ukrepov; |
| --- | --- |

9.

poziva, naj se glede na opredelitev konfliktnih vrst kot tistih, ki zaradi svoje biologije in etologije tekmujejo z različnimi človekovimi dejavnostmi za rabo skupnih virov in prostora, sprejmejo novi ukrepi, ki bodo temeljili na znanstvenih dejstvih in jih bo mogoče uporabiti pri oblikovanju primernih načinov izvajanja direktiv in različnih drugih vrst ukrepov;

| 10. | meni, da je treba pri ohranjanju biotske raznovrstnosti in izvajanju direktiv nujno nameniti sredstva za multidisciplinarne in celostne raziskave, v okviru katerih bi lahko družbene vede igrale pomembno vlogo skupaj s specifičnimi naravoslovnimi spoznanji na tem področju; |
| --- | --- |

10.

meni, da je treba pri ohranjanju biotske raznovrstnosti in izvajanju direktiv nujno nameniti sredstva za multidisciplinarne in celostne raziskave, v okviru katerih bi lahko družbene vede igrale pomembno vlogo skupaj s specifičnimi naravoslovnimi spoznanji na tem področju;

| 11. | poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti v treh temeljnih pogledih vodilni akterji pri varstvu okolja in zaščiti biotske raznovrstnosti: prvič, so glavni spodbujevalci naložb s pomočjo sredstev držav članic ter evropskih strukturnih in investicijskih skladov; drugič, kot javni organi, pristojni za predpise in izdajanje dovoljenj v kmetijskem sektorju ter za teritorialno in urbanistično načrtovanje, imajo velik vpliv pri rabi zemljišč in lahko zagotovijo prednostno obravnavo okoljskih vidikov; tretjič, so najbliže lokalnim prebivalcem in izpolnjujejo pomembno vlogo, ko jim nudijo informacije, spodbude in podporo v zvezi z zaščito habitatov in konfliktnih vrst; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti v treh temeljnih pogledih vodilni akterji pri varstvu okolja in zaščiti biotske raznovrstnosti: prvič, so glavni spodbujevalci naložb s pomočjo sredstev držav članic ter evropskih strukturnih in investicijskih skladov; drugič, kot javni organi, pristojni za predpise in izdajanje dovoljenj v kmetijskem sektorju ter za teritorialno in urbanistično načrtovanje, imajo velik vpliv pri rabi zemljišč in lahko zagotovijo prednostno obravnavo okoljskih vidikov; tretjič, so najbliže lokalnim prebivalcem in izpolnjujejo pomembno vlogo, ko jim nudijo informacije, spodbude in podporo v zvezi z zaščito habitatov in konfliktnih vrst;

| 12. | poziva Evropsko komisijo, naj nadaljuje in okrepi prizadevanja na področju prenosa znanja, da bo mogoče podpreti rešitve na lokalni in regionalni ravni za življenje s konfliktnimi vrstami, ter naj, kjer je to mogoče, pretvori morebitne težave v prednosti; to bi moralo vključevati spodbujanje dobrih praks za najbolj primerne načine upravljanja območij Natura 2000 in zaščitenih vrst. Nevladne organizacije in druge deležnike, ki so pridobili praktično znanje ob izvajanju zadevnih projektov po vsej Evropi, bi bilo treba obravnavati kot pomembne partnerje na področju prenosa znanja; |
| --- | --- |

12.

poziva Evropsko komisijo, naj nadaljuje in okrepi prizadevanja na področju prenosa znanja, da bo mogoče podpreti rešitve na lokalni in regionalni ravni za življenje s konfliktnimi vrstami, ter naj, kjer je to mogoče, pretvori morebitne težave v prednosti; to bi moralo vključevati spodbujanje dobrih praks za najbolj primerne načine upravljanja območij Natura 2000 in zaščitenih vrst. Nevladne organizacije in druge deležnike, ki so pridobili praktično znanje ob izvajanju zadevnih projektov po vsej Evropi, bi bilo treba obravnavati kot pomembne partnerje na področju prenosa znanja;

| 13. | je zaskrbljen, ker je v več državah članicah mogoče opaziti nasprotovanje lokalnih skupnosti ponovni naselitvi, navzočnosti in razširitvi populacij konfliktnih vrst. Neustrezne rešitve sporov in upravljavski prijemi, ki so slabi, nesistematični ali slabo predstavljeni, lahko privedejo do zavrnitve okoljske politike, zlasti v nekaterih regijah, kjer se soočajo z velikimi plenilci. To lahko privede do porasta nezakonitega lova, nastavljanja pasti in zastrupitev, kar bi bil obžalovanja vreden razvoj, proti kateremu pa se ni mogoče boriti le s prepovedmi in sankcijami; |
| --- | --- |

13.

je zaskrbljen, ker je v več državah članicah mogoče opaziti nasprotovanje lokalnih skupnosti ponovni naselitvi, navzočnosti in razširitvi populacij konfliktnih vrst. Neustrezne rešitve sporov in upravljavski prijemi, ki so slabi, nesistematični ali slabo predstavljeni, lahko privedejo do zavrnitve okoljske politike, zlasti v nekaterih regijah, kjer se soočajo z velikimi plenilci. To lahko privede do porasta nezakonitega lova, nastavljanja pasti in zastrupitev, kar bi bil obžalovanja vreden razvoj, proti kateremu pa se ni mogoče boriti le s prepovedmi in sankcijami;

| 14. | ugotavlja, da je v mogoče v številnih državah članicah najti odlične lokalne in regionalne prakse za sožitje s konfliktnimi vrstami, zlasti z velikimi mesojedci, in ocenjuje, da bi bilo treba prav iz tega razloga vztrajati pri razvijanju lokalnih in regionalnih projektov, ki se bodo zgledovali po teh primerih; poudarja, da lahko poleg lokalnih, regionalnih ali nacionalnih javnih ali zasebnih pobud dobre prakse ponujajo tudi projekti LIFE, če se jih ohranja in nadaljuje tudi, ko se določen projekt konča; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da je v mogoče v številnih državah članicah najti odlične lokalne in regionalne prakse za sožitje s konfliktnimi vrstami, zlasti z velikimi mesojedci, in ocenjuje, da bi bilo treba prav iz tega razloga vztrajati pri razvijanju lokalnih in regionalnih projektov, ki se bodo zgledovali po teh primerih; poudarja, da lahko poleg lokalnih, regionalnih ali nacionalnih javnih ali zasebnih pobud dobre prakse ponujajo tudi projekti LIFE, če se jih ohranja in nadaljuje tudi, ko se določen projekt konča;

| 15. | upa, da bodo pri pripravi naslednjega večletnega finančnega okvira, in sicer tako pri nadaljevanju programa Obzorje 2020 kot pri mehanizmu, ki bo nasledil evropske strukturne in investicijske sklade, ustrezno obravnavane dejavnosti v zvezi z zaščitenimi vrstami, skupna evropska dediščina in zlasti uspešne in učinkovite naložbe ter pobude, ki so povezane z velikimi mesojedci in konfliktnimi vrstami ter upoštevajo interese skupnosti; |
| --- | --- |

15.

upa, da bodo pri pripravi naslednjega večletnega finančnega okvira, in sicer tako pri nadaljevanju programa Obzorje 2020 kot pri mehanizmu, ki bo nasledil evropske strukturne in investicijske sklade, ustrezno obravnavane dejavnosti v zvezi z zaščitenimi vrstami, skupna evropska dediščina in zlasti uspešne in učinkovite naložbe ter pobude, ki so povezane z velikimi mesojedci in konfliktnimi vrstami ter upoštevajo interese skupnosti;

| 16. | izraža popolno podporo Evropski komisiji v zvezi z ustanovitvijo posebnih platform za biogeografske regije v prihodnosti in poudarja, da je neposredna udeležba lokalnih in regionalnih oblasti bistvena za njihovo uspešno delovanje; |
| --- | --- |

16.

izraža popolno podporo Evropski komisiji v zvezi z ustanovitvijo posebnih platform za biogeografske regije v prihodnosti in poudarja, da je neposredna udeležba lokalnih in regionalnih oblasti bistvena za njihovo uspešno delovanje;

Raziskave in razvoj: nove pobude

| 17. | poudarja, da je treba v okviru postopkov za izbiro študij poseben poudarek nameniti raziskovalno-razvojnim dejavnostim, ki spodbujajo doseganje ciljev, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, ter gospodarskih in socialnih ciljev oziroma ciljev v zvezi z upravljanjem prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst, pa tudi raziskovalno-razvojnim dejavnostim, ki bi jih bilo mogoče začeti hitro izvajati v praksi; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je treba v okviru postopkov za izbiro študij poseben poudarek nameniti raziskovalno-razvojnim dejavnostim, ki spodbujajo doseganje ciljev, povezanih z biotsko raznovrstnostjo, ter gospodarskih in socialnih ciljev oziroma ciljev v zvezi z upravljanjem prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst, pa tudi raziskovalno-razvojnim dejavnostim, ki bi jih bilo mogoče začeti hitro izvajati v praksi;

| 18. | meni, da je treba pri izvajanju raziskav in razvoja na lokalni in regionalni ravni preprečiti nastanek razlik, vključno s tem, da regije in lokalne skupnosti, v katerih so območja z visoko naravno vrednostjo in pomembni habitati, vendar so manj razvite, ne bi bile neustrezno zastopane pri dostopu do sredstev, namenjenih raziskavam; |
| --- | --- |

18.

meni, da je treba pri izvajanju raziskav in razvoja na lokalni in regionalni ravni preprečiti nastanek razlik, vključno s tem, da regije in lokalne skupnosti, v katerih so območja z visoko naravno vrednostjo in pomembni habitati, vendar so manj razvite, ne bi bile neustrezno zastopane pri dostopu do sredstev, namenjenih raziskavam;

| 19. | poudarja, da so različni pilotni projekti v zvezi z biotsko raznovrstnostjo bistveno pripomogli k prenosu znanja med državami članicami in so v mnogih primerih imeli pozitivne učinke, saj so omogočili, da so lokalne skupnosti bolje razumele različne cilje in jih sprejele za svoje, tako da sedaj z javnimi organi in nevladnimi organizacijami konkretno sodelujejo pri zaščiti ogroženih in dragocenih vrst; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da so različni pilotni projekti v zvezi z biotsko raznovrstnostjo bistveno pripomogli k prenosu znanja med državami članicami in so v mnogih primerih imeli pozitivne učinke, saj so omogočili, da so lokalne skupnosti bolje razumele različne cilje in jih sprejele za svoje, tako da sedaj z javnimi organi in nevladnimi organizacijami konkretno sodelujejo pri zaščiti ogroženih in dragocenih vrst;

| 20. | kljub temu poudarja, da v številnih primerih te pobude niso trajne, temveč zgolj enkratne in začasne; zato meni, da je treba v postopek izbire teh projektov uvesti dodatno merilo, pri katerem se upošteva praktično spremljanje predhodno izvedenih projektov določene organizacije ali njenih članov, kar bo spodbudilo učinkovito uporabo evropskih sredstev; |
| --- | --- |

20.

kljub temu poudarja, da v številnih primerih te pobude niso trajne, temveč zgolj enkratne in začasne; zato meni, da je treba v postopek izbire teh projektov uvesti dodatno merilo, pri katerem se upošteva praktično spremljanje predhodno izvedenih projektov določene organizacije ali njenih članov, kar bo spodbudilo učinkovito uporabo evropskih sredstev;

| 21. | meni, da je treba sprejeti nadaljnje ukrepe, s katerimi bi v lokalnih skupnostih spodbudili dejanske pozitivne zunanje učinke, ki se pogosto omenjajo v povezavi z biotsko raznovrstnostjo in velikimi plenilci, kajti v številnih primerih te možnosti še vedno niso dovolj izkoriščene ali pa niso izpolnjeni potrebni pogoji za njihovo izkoriščanje, kot sta potrebno znanje in podpora; |
| --- | --- |

21.

meni, da je treba sprejeti nadaljnje ukrepe, s katerimi bi v lokalnih skupnostih spodbudili dejanske pozitivne zunanje učinke, ki se pogosto omenjajo v povezavi z biotsko raznovrstnostjo in velikimi plenilci, kajti v številnih primerih te možnosti še vedno niso dovolj izkoriščene ali pa niso izpolnjeni potrebni pogoji za njihovo izkoriščanje, kot sta potrebno znanje in podpora;

Posebni vidiki, povezani z velikimi plenilci

| 22. | meni, da je dosedanji pristop glede velikih mesojedcev v nekaterih regijah pomanjkljiv, saj lahko ti s svojim vedenjem, fizičnimi in ekološkimi lastnostmi ter nagoni znatno škodujejo zdravju ljudi ali jih celo usodno poškodujejo, močno pa ogrožajo tudi zdravje in dobrobit živine; zato meni, da je treba za zmanjševanje vplivov in tveganj za ljudi in vzrejene živali izboljšati reševanje konfliktov, povezanih z velikimi mesojedci ter v celoti izkoristiti izkušnje iz raziskovalnih in razvojnih projektov in drugih zadevnih projektov; |
| --- | --- |

22.

meni, da je dosedanji pristop glede velikih mesojedcev v nekaterih regijah pomanjkljiv, saj lahko ti s svojim vedenjem, fizičnimi in ekološkimi lastnostmi ter nagoni znatno škodujejo zdravju ljudi ali jih celo usodno poškodujejo, močno pa ogrožajo tudi zdravje in dobrobit živine; zato meni, da je treba za zmanjševanje vplivov in tveganj za ljudi in vzrejene živali izboljšati reševanje konfliktov, povezanih z velikimi mesojedci ter v celoti izkoristiti izkušnje iz raziskovalnih in razvojnih projektov in drugih zadevnih projektov;

| 23. | meni, da bi bilo treba velike mesojedce v skladu s stopnjo njihove zaščite zavarovati izven naselij, ne glede na to, ali je to znotraj ali zunaj zaščitenih območij v okviru omrežja Natura 2000; vendar je mnenja, da je pri velikih mesojedcih, ki ne samo občasno, temveč redno vstopajo v naselja, to znak načina vedenja, ki pomeni tveganje za ljudi (zlasti otroke in starejše ter osebe z omejeno mobilnostjo) in ga ni mogoče šteti za naravno vedenje konfliktnega primerka določene vrste; meni, da je treba v teh primerih storiti vse, da bi zmanjšali tveganje, hkrati pa, če ni druge možnosti, konfliktne primerke na ustrezen način in pod nadzorom odstraniti oziroma sprejeti druge potrebne ukrepe v okviru ustreznega načrta upravljanja, če ta obstaja. Cilj je zagotoviti, da so načrti upravljanja povsod na voljo in urejajo tako ohranjanje kot konflikte. Vsekakor je treba ukrepe proti konfliktnim primerkom še naprej izvajati izjemoma in ne smejo vplivati na prihodnost in preživitveno sposobnost populacije; |
| --- | --- |

23.

meni, da bi bilo treba velike mesojedce v skladu s stopnjo njihove zaščite zavarovati izven naselij, ne glede na to, ali je to znotraj ali zunaj zaščitenih območij v okviru omrežja Natura 2000; vendar je mnenja, da je pri velikih mesojedcih, ki ne samo občasno, temveč redno vstopajo v naselja, to znak načina vedenja, ki pomeni tveganje za ljudi (zlasti otroke in starejše ter osebe z omejeno mobilnostjo) in ga ni mogoče šteti za naravno vedenje konfliktnega primerka določene vrste; meni, da je treba v teh primerih storiti vse, da bi zmanjšali tveganje, hkrati pa, če ni druge možnosti, konfliktne primerke na ustrezen način in pod nadzorom odstraniti oziroma sprejeti druge potrebne ukrepe v okviru ustreznega načrta upravljanja, če ta obstaja. Cilj je zagotoviti, da so načrti upravljanja povsod na voljo in urejajo tako ohranjanje kot konflikte. Vsekakor je treba ukrepe proti konfliktnim primerkom še naprej izvajati izjemoma in ne smejo vplivati na prihodnost in preživitveno sposobnost populacije;

| 24. | obžaluje, da kmetje in rejci trenutno ne sodelujejo pri dejavnostih platforme za velike evropske plenilce, kar pomeni, da specifični interesi te skupine deležnikov ne morejo biti neposredno zastopani v strukturi za sodelovanje, ki jo je vzpostavila Evropska komisija; zato poziva vse deležnike, naj pokažejo pripravljenost za kompromisno rešitev tega vprašanja, da bi v najkrajšem možnem času ustvarili pogoje, ki so potrebni za upoštevanje vseh interesov v okviru platforme; |
| --- | --- |

24.

obžaluje, da kmetje in rejci trenutno ne sodelujejo pri dejavnostih platforme za velike evropske plenilce, kar pomeni, da specifični interesi te skupine deležnikov ne morejo biti neposredno zastopani v strukturi za sodelovanje, ki jo je vzpostavila Evropska komisija; zato poziva vse deležnike, naj pokažejo pripravljenost za kompromisno rešitev tega vprašanja, da bi v najkrajšem možnem času ustvarili pogoje, ki so potrebni za upoštevanje vseh interesov v okviru platforme;

Regionalni in lokalni vidiki biotske raznovrstnosti

| 25. | opozarja na dejstvo, da se kakovost in obseg habitatov velikih plenilcev na več območjih izboljšujeta, kar pa je lahko – v kombinaciji s kmetijskimi dejavniki – povezano z zatonom nekaterih tradicionalnih oblik kmetovanja; meni, da zlasti na gorskih pašnikih in travnikih izginjajo številni habitati, med njimi območja varstva ptic in rastlinskih skupnosti, saj izginjajo tudi dejavnosti, ki jih izvaja človek in so nujno potrebne za njihov obstoj; |
| --- | --- |

25.

opozarja na dejstvo, da se kakovost in obseg habitatov velikih plenilcev na več območjih izboljšujeta, kar pa je lahko – v kombinaciji s kmetijskimi dejavniki – povezano z zatonom nekaterih tradicionalnih oblik kmetovanja; meni, da zlasti na gorskih pašnikih in travnikih izginjajo številni habitati, med njimi območja varstva ptic in rastlinskih skupnosti, saj izginjajo tudi dejavnosti, ki jih izvaja človek in so nujno potrebne za njihov obstoj;

| 26. | meni, da je treba v zvezi s habitati in z njimi povezanimi oblikami kmetovanja uvesti nove spodbude, ki bodo na voljo ne le kmetom na območjih, ki so neposredno povezana z omrežjem Natura 2000, temveč tudi na sosednjih območjih, saj te oblike kmetovanja – zlasti tradicionalne, ki so pretežno ekstenzivne in upoštevajo lokalne posebnosti – znatno prispevajo k izboljšanju biotske raznovrstnosti in trajnostnemu razvoju na podeželju. Poziva Evropsko komisijo, naj tovrstne nove pobude in možne metode za prilagoditev predlaga v svoji prihodnji oceni učinka skupne kmetijske politike na biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

26.

meni, da je treba v zvezi s habitati in z njimi povezanimi oblikami kmetovanja uvesti nove spodbude, ki bodo na voljo ne le kmetom na območjih, ki so neposredno povezana z omrežjem Natura 2000, temveč tudi na sosednjih območjih, saj te oblike kmetovanja – zlasti tradicionalne, ki so pretežno ekstenzivne in upoštevajo lokalne posebnosti – znatno prispevajo k izboljšanju biotske raznovrstnosti in trajnostnemu razvoju na podeželju. Poziva Evropsko komisijo, naj tovrstne nove pobude in možne metode za prilagoditev predlaga v svoji prihodnji oceni učinka skupne kmetijske politike na biotsko raznovrstnost;

| 27. | se zaveda, da bi lahko lokalne in regionalne oblasti sprejele več ukrepov za doseganje ciljev v zvezi z biotsko raznovrstnostjo, ki bi bili bolj učinkoviti; kljub temu meni, da bi bilo treba okrepiti sodelovanje in usklajevanje z državami članicami in Unijo, da bi poudarili vse možnosti, ki jih ponuja sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti, za kar bi moral biti vzpostavljen primeren okvir; |
| --- | --- |

27.

se zaveda, da bi lahko lokalne in regionalne oblasti sprejele več ukrepov za doseganje ciljev v zvezi z biotsko raznovrstnostjo, ki bi bili bolj učinkoviti; kljub temu meni, da bi bilo treba okrepiti sodelovanje in usklajevanje z državami članicami in Unijo, da bi poudarili vse možnosti, ki jih ponuja sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti, za kar bi moral biti vzpostavljen primeren okvir;

| 28. | se zavzema za to, da bi bile države članice, predvsem pa lokalne in regionalne oblasti, deležne tehnične pomoči, ki jo zagotavljajo agencije Unije, tako da bodo lahko uvedle svoje lastne programe, ki se sofinancirajo iz nacionalnih in/ali evropskih sredstev; |
| --- | --- |

28.

se zavzema za to, da bi bile države članice, predvsem pa lokalne in regionalne oblasti, deležne tehnične pomoči, ki jo zagotavljajo agencije Unije, tako da bodo lahko uvedle svoje lastne programe, ki se sofinancirajo iz nacionalnih in/ali evropskih sredstev;

| 29. | meni, da je nujno treba zagotoviti neposredno zastopstvo lovcev, lovskih čuvajev in gozdarjev ter živinorejcev v postopku informiranja v zvezi z biotsko raznovrstnostjo in pripravo akcijskih načrtov, saj so v številnih primerih dragocenih in zaščitenih vrst ravno oni v veliki meri prispevali k vzpostavitvi in ohranjanju sedanjega stanja, ki velja za naravno, in sicer s skrbjo za populacijo in njeno uravnavanje, organizacijo in strukturiranjem gozdov ter upravljanjem ustrezne infrastrukture; |
| --- | --- |

29.

meni, da je nujno treba zagotoviti neposredno zastopstvo lovcev, lovskih čuvajev in gozdarjev ter živinorejcev v postopku informiranja v zvezi z biotsko raznovrstnostjo in pripravo akcijskih načrtov, saj so v številnih primerih dragocenih in zaščitenih vrst ravno oni v veliki meri prispevali k vzpostavitvi in ohranjanju sedanjega stanja, ki velja za naravno, in sicer s skrbjo za populacijo in njeno uravnavanje, organizacijo in strukturiranjem gozdov ter upravljanjem ustrezne infrastrukture;

| 30. | poziva države članice, naj izjeme in odstopanja iz direktiv o naravi za nekatere vrste, ki bi lahko povzročile konflikte, uporabijo hitro in prožno ter ob ustreznem upoštevanju razmer na regionalni ali lokalni ravni in po potrebi v sodelovanju s sosednjimi državami članicami/regijami; nadalje meni, da bi bilo treba pri regionalnih in nacionalnih projektih v zvezi z velikimi plenilci in konfliktnimi vrstami upoštevati lokalne in regionalne posebnosti, tradicije ter naravno in kulturno dediščino; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice, naj izjeme in odstopanja iz direktiv o naravi za nekatere vrste, ki bi lahko povzročile konflikte, uporabijo hitro in prožno ter ob ustreznem upoštevanju razmer na regionalni ali lokalni ravni in po potrebi v sodelovanju s sosednjimi državami članicami/regijami; nadalje meni, da bi bilo treba pri regionalnih in nacionalnih projektih v zvezi z velikimi plenilci in konfliktnimi vrstami upoštevati lokalne in regionalne posebnosti, tradicije ter naravno in kulturno dediščino;

Skladnost politik

| 31. | poudarja, da se sistemi plačil, povezani z območji Natura 2000, med državami članicami zelo razlikujejo in da je bilo v nekaterih državah članicah v okviru izvajanja skupne kmetijske politike odločeno, da ta plačila ne bodo uvedena, kljub temu da v teh državah živi številčna populacija velikih plenilcev; meni, da je treba na tem področju sprejeti ukrepe že v sedanjem programskem obdobju; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da se sistemi plačil, povezani z območji Natura 2000, med državami članicami zelo razlikujejo in da je bilo v nekaterih državah članicah v okviru izvajanja skupne kmetijske politike odločeno, da ta plačila ne bodo uvedena, kljub temu da v teh državah živi številčna populacija velikih plenilcev; meni, da je treba na tem področju sprejeti ukrepe že v sedanjem programskem obdobju;

| 32. | predlaga, da se pri razvoju in posodobitvi prometne infrastrukture, zlasti cest in železnic, posebna pozornost nameni povezovanju med habitati in koridorjem, ki jih uporabljajo veliki mesojedci. Zaradi vse večje razdrobljenosti habitatov, ki je posledica načina delitve evropske pokrajine in njene posebne zasnove, so veliki plenilci, in sicer posamezne živali ali skupine živali, pogosto prisiljeni prečkati območja, ki jih obdelujejo oziroma naseljujejo ljudje, da bi se lahko premikali med različnimi deli svojega habitata. Tem razmeram je treba nameniti posebno pozornost na ravni načrtovanja rabe tal in razvoja upravljanja zaščitenih in sosednjih območij; |
| --- | --- |

32.

predlaga, da se pri razvoju in posodobitvi prometne infrastrukture, zlasti cest in železnic, posebna pozornost nameni povezovanju med habitati in koridorjem, ki jih uporabljajo veliki mesojedci. Zaradi vse večje razdrobljenosti habitatov, ki je posledica načina delitve evropske pokrajine in njene posebne zasnove, so veliki plenilci, in sicer posamezne živali ali skupine živali, pogosto prisiljeni prečkati območja, ki jih obdelujejo oziroma naseljujejo ljudje, da bi se lahko premikali med različnimi deli svojega habitata. Tem razmeram je treba nameniti posebno pozornost na ravni načrtovanja rabe tal in razvoja upravljanja zaščitenih in sosednjih območij;

| 33. | poziva Komisijo in države članice, naj bolj učinkovito prilagodijo sheme financiranja za obravnavo vprašanj, povezanih z biotsko raznovrstnostjo in upravljanjem habitatov, med drugim habitatov velikih mesojedcev, da bi zagotovili potrebno infrastrukturo in človeški kapital za upravljanje konfliktov med ljudmi in nekaterimi vrstami ter nudili hitra in enostavna nadomestila; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo in države članice, naj bolj učinkovito prilagodijo sheme financiranja za obravnavo vprašanj, povezanih z biotsko raznovrstnostjo in upravljanjem habitatov, med drugim habitatov velikih mesojedcev, da bi zagotovili potrebno infrastrukturo in človeški kapital za upravljanje konfliktov med ljudmi in nekaterimi vrstami ter nudili hitra in enostavna nadomestila;

| 34. | se strinja, da je na področju varstva okolja in zlasti izboljšanja biotske raznovrstnosti mogoče uspešno uporabiti model upravljanja na več ravneh; zato meni, da so tudi na tem področju potrebni novi, usklajeni ukrepi; |
| --- | --- |

34.

se strinja, da je na področju varstva okolja in zlasti izboljšanja biotske raznovrstnosti mogoče uspešno uporabiti model upravljanja na več ravneh; zato meni, da so tudi na tem področju potrebni novi, usklajeni ukrepi;

Prihodnji ukrepi

| 35. | predlaga, da bi kar najbolj široko in informirano vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti spodbudili tako, da bi leta 2019 skupaj z Evropsko komisijo organizirali konferenco na temo sožitja s konfliktnimi vrstami, zlasti z velikimi plenilci, ki bi bilo tako varno kot tudi koristno za skupnosti. Na ta način bi bilo mogoče oceniti učinek mnenja na lastno pobudo in delovanje platform, povezanih z evropskimi in biogeografskimi regijami, ter začeti politično in znanstveno razpravo o konkretnih ukrepih, ki bi se izvajali po letu 2021. |
| --- | --- |

35.

predlaga, da bi kar najbolj široko in informirano vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti spodbudili tako, da bi leta 2019 skupaj z Evropsko komisijo organizirali konferenco na temo sožitja s konfliktnimi vrstami, zlasti z velikimi plenilci, ki bi bilo tako varno kot tudi koristno za skupnosti. Na ta način bi bilo mogoče oceniti učinek mnenja na lastno pobudo in delovanje platform, povezanih z evropskimi in biogeografskimi regijami, ter začeti politično in znanstveno razpravo o konkretnih ukrepih, ki bi se izvajali po letu 2021.

| 36. | poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe, da bodo lahko lokalne in regionalne oblasti, njihova združenja in njihovi predstavniki neposredno zastopani in bodo lahko uspešno in učinkovito sodelovali pri vzpostavitvi platform in mehanizmov sodelovanja v zvezi s konfliktnimi vrstami ter pri oblikovanju politik na tem področju; poziva Komisijo, naj objavi priporočila in smernice, da bi državam članicam pomagali tudi pri izmenjavi primerov dobre prakse; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe, da bodo lahko lokalne in regionalne oblasti, njihova združenja in njihovi predstavniki neposredno zastopani in bodo lahko uspešno in učinkovito sodelovali pri vzpostavitvi platform in mehanizmov sodelovanja v zvezi s konfliktnimi vrstami ter pri oblikovanju politik na tem področju; poziva Komisijo, naj objavi priporočila in smernice, da bi državam članicam pomagali tudi pri izmenjavi primerov dobre prakse;

| 37. | meni, da bi bilo koristno, če bi lokalne in regionalne skupnosti, ki se soočajo z velikimi plenilci, že v sedanjem programskem obdobju vzpostavile sodelovanje v obliki evropskega združenja za teritorialno sodelovanje, in sicer v makroregionalnem okviru ali na ravni biogeografske regije ali pa kot odprto sodelovanje na celotnem ozemlju Evropske unije, da bi tako reševali skupne ali podobne probleme ter se odzivali bolj učinkovito in usklajeno. |
| --- | --- |

37.

meni, da bi bilo koristno, če bi lokalne in regionalne skupnosti, ki se soočajo z velikimi plenilci, že v sedanjem programskem obdobju vzpostavile sodelovanje v obliki evropskega združenja za teritorialno sodelovanje, in sicer v makroregionalnem okviru ali na ravni biogeografske regije ali pa kot odprto sodelovanje na celotnem ozemlju Evropske unije, da bi tako reševali skupne ali podobne probleme ter se odzivali bolj učinkovito in usklajeno.

V Bruslju, 31. januarja 2018

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 23.5.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 176/29 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 176/29

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Enotni digitalni trg: vmesni pregled

(2018/C 176/08)

| Poročevalec: | Alin-Adrian Nica (RO/EPP), župan občine Dudeștii Noi |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Sporočilo o vmesnem pregledu izvajanja strategije za enotni digitalni trg – Povezani enotni digitalni trg za vse
  COM(2017) 228 final |

Poročevalec:

Alin-Adrian Nica (RO/EPP), župan občine Dudeștii Noi

Referenčni dokument:

Sporočilo o vmesnem pregledu izvajanja strategije za enotni digitalni trg – Povezani enotni digitalni trg za vse

COM(2017) 228 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve

| 1. | pozdravlja odločitev Evropske komisije, da sredi izvajanja strategije za enotni digitalni trg preuči njeno napredovanje: ta pobuda je izjemno koristna za ugotavljanje doseženega napredka in opredelitev ukrepov, ki jih je treba sprejeti za izpolnitev sprejetih zavez, in s tem področij, na katerih so potrebna večja prizadevanja in novi ukrepi; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja odločitev Evropske komisije, da sredi izvajanja strategije za enotni digitalni trg preuči njeno napredovanje: ta pobuda je izjemno koristna za ugotavljanje doseženega napredka in opredelitev ukrepov, ki jih je treba sprejeti za izpolnitev sprejetih zavez, in s tem področij, na katerih so potrebna večja prizadevanja in novi ukrepi;

| 2. | ponovno poudarja pomen lokalnih in regionalnih oblasti ter njihovo vlogo pri izvajanju priporočil iz strategije za enotni digitalni trg, saj so gonilna sila gospodarske rasti na lokalni in regionalni ravni ter lahko ustvarjajo, uporabljajo in upravljajo več digitalnih produktov in storitev; |
| --- | --- |

2.

ponovno poudarja pomen lokalnih in regionalnih oblasti ter njihovo vlogo pri izvajanju priporočil iz strategije za enotni digitalni trg, saj so gonilna sila gospodarske rasti na lokalni in regionalni ravni ter lahko ustvarjajo, uporabljajo in upravljajo več digitalnih produktov in storitev;

| 3. | želi spomniti na podporo za razvoj elektronskih komunikacij na notranjem trgu, da bi se spodbudila dinamična in trajnostna rast v vseh sektorjih gospodarstva, ter v zvezi s tem poudarja bistveno vlogo in potencial lokalnih in regionalnih oblasti pri digitalizaciji evropske industrije; |
| --- | --- |

3.

želi spomniti na podporo za razvoj elektronskih komunikacij na notranjem trgu, da bi se spodbudila dinamična in trajnostna rast v vseh sektorjih gospodarstva, ter v zvezi s tem poudarja bistveno vlogo in potencial lokalnih in regionalnih oblasti pri digitalizaciji evropske industrije;

| 4. | poudarja pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri zagotavljanju digitalnih storitev za državljane ter pri ustvarjanju in upravljanju digitalne infrastrukture, pogosto v okviru čezmejnega ali medregionalnega sodelovanja. Te storitve zahtevajo takojšnje ukrepanje, da bi dosegli uravnotežene spremembe glede ovir za čezmejne spletne dejavnosti, tudi glede razlik v zakonodaji držav članic, ki velja za organizacijo in delovanje javne uprave ter pogodbe in avtorske pravice (1); |
| --- | --- |

4.

poudarja pomembno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri zagotavljanju digitalnih storitev za državljane ter pri ustvarjanju in upravljanju digitalne infrastrukture, pogosto v okviru čezmejnega ali medregionalnega sodelovanja. Te storitve zahtevajo takojšnje ukrepanje, da bi dosegli uravnotežene spremembe glede ovir za čezmejne spletne dejavnosti, tudi glede razlik v zakonodaji držav članic, ki velja za organizacijo in delovanje javne uprave ter pogodbe in avtorske pravice (1);

| 5. | priporoča, da se oblikujejo pogoji, ki bodo v konkurenčnem okolju omogočili priključitev vseh geografskih območij na širokopasovno omrežje in zelo hitro širokopasovno omrežje, ki bo dolgoročno zmogljivo, in poziva Komisijo, naj v zvezi z izvajanjem enotnega digitalnega trga redno poroča o napredku pri premoščanju digitalne vrzeli, zlasti na regionalni in lokalni ravni (2); |
| --- | --- |

5.

priporoča, da se oblikujejo pogoji, ki bodo v konkurenčnem okolju omogočili priključitev vseh geografskih območij na širokopasovno omrežje in zelo hitro širokopasovno omrežje, ki bo dolgoročno zmogljivo, in poziva Komisijo, naj v zvezi z izvajanjem enotnega digitalnega trga redno poroča o napredku pri premoščanju digitalne vrzeli, zlasti na regionalni in lokalni ravni (2);

| 6. | poudarja, da je treba upoštevati vse vidike, povezane z interoperabilnostjo in elektronsko identifikacijo (e-identifikacijo), elektronskim podpisom, elektronskim upravljanjem dokumentov in drugimi komponentami elektronskega upravljanja (e-upravljanja), pri čemer je treba slediti modelom, uporabljenim v državah/regijah, ki so dosegle velik napredek na tem področju, s tem pa zajamčiti tudi varnost in zaupanje državljanov in podjetij; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je treba upoštevati vse vidike, povezane z interoperabilnostjo in elektronsko identifikacijo (e-identifikacijo), elektronskim podpisom, elektronskim upravljanjem dokumentov in drugimi komponentami elektronskega upravljanja (e-upravljanja), pri čemer je treba slediti modelom, uporabljenim v državah/regijah, ki so dosegle velik napredek na tem področju, s tem pa zajamčiti tudi varnost in zaupanje državljanov in podjetij;

| 7. | poudarja, da je digitalizacija družbe priložnost za rast in ustvarjanje delovnih mest, zlasti v oddaljenih regijah in regijah, ki se soočajo z demografskimi izzivi; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je digitalizacija družbe priložnost za rast in ustvarjanje delovnih mest, zlasti v oddaljenih regijah in regijah, ki se soočajo z demografskimi izzivi;

| 8. | podpira posodobitev pravnega okvira na področju avtorskih pravic ob upoštevanju digitalne revolucije in spreminjanja vedenja potrošnikov ter poudarja ključno vlogo in potencial lokalnih in regionalnih oblasti pri usklajevanju teh pravic; |
| --- | --- |

8.

podpira posodobitev pravnega okvira na področju avtorskih pravic ob upoštevanju digitalne revolucije in spreminjanja vedenja potrošnikov ter poudarja ključno vlogo in potencial lokalnih in regionalnih oblasti pri usklajevanju teh pravic;

| 9. | znova potrjuje pomen naložb v raziskave na področju informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), da bi zagotovili rast in nastajanje novih podjetij, ter poudarja, da lahko uporaba IKT v inovacijah reši ključne socialno-ekonomske izzive (3); |
| --- | --- |

9.

znova potrjuje pomen naložb v raziskave na področju informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), da bi zagotovili rast in nastajanje novih podjetij, ter poudarja, da lahko uporaba IKT v inovacijah reši ključne socialno-ekonomske izzive (3);

| 10. | priporoča, da se preuči možnost uvedbe pravičnega in objektivnega sistema obdavčitve prihodka iz čezmejne spletne prodaje, ki bi pripomogel k poenotenju stopenj davka za podjetja, ki delujejo na področju e-trgovine na celotnem ozemlju EU, s čimer bi spodbudili poslovanje podjetij, zlasti MSP; |
| --- | --- |

10.

priporoča, da se preuči možnost uvedbe pravičnega in objektivnega sistema obdavčitve prihodka iz čezmejne spletne prodaje, ki bi pripomogel k poenotenju stopenj davka za podjetja, ki delujejo na področju e-trgovine na celotnem ozemlju EU, s čimer bi spodbudili poslovanje podjetij, zlasti MSP;

Kibernetska varnost in boljši načini za preprečevanje kibernetskih incidentov

| 11. | poudarja, da bi morala nova strategija za kibernetsko varnost, ki jo je predstavila Evropska komisija, prispevati k izboljšanju preprečevanja in odkrivanja kibernetskih incidentov ter odzivanja nanje ter omogočiti boljšo izmenjavo informacij in usklajevanje med državami članicami in Komisijo v primeru večjih kibernetskih incidentov. Za dosego tega cilja bo treba izboljšati sodelovanje v okviru partnerstev med državami članicami, institucijami EU, lokalnimi in regionalnimi oblastmi, zasebnim sektorjem in civilno družbo (4); |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bi morala nova strategija za kibernetsko varnost, ki jo je predstavila Evropska komisija, prispevati k izboljšanju preprečevanja in odkrivanja kibernetskih incidentov ter odzivanja nanje ter omogočiti boljšo izmenjavo informacij in usklajevanje med državami članicami in Komisijo v primeru večjih kibernetskih incidentov. Za dosego tega cilja bo treba izboljšati sodelovanje v okviru partnerstev med državami članicami, institucijami EU, lokalnimi in regionalnimi oblastmi, zasebnim sektorjem in civilno družbo (4);

| 12. | poziva k razvoju standardov, instrumentov in mehanizmov, ki zagotavljajo varnost omrežij in računalniških sistemov ter so zmožni slediti hitremu tempu sprememb na področju računalniških groženj, da se zagotovi visoka raven zaščite v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

12.

poziva k razvoju standardov, instrumentov in mehanizmov, ki zagotavljajo varnost omrežij in računalniških sistemov ter so zmožni slediti hitremu tempu sprememb na področju računalniških groženj, da se zagotovi visoka raven zaščite v vseh državah članicah;

| 13. | poudarja, da je zaradi varnostnih pomanjkljivosti pri shranjevanju in dostopanju do podatkov ter vse večjega števila kibernetskih napadov na pomembno mestno infrastrukturo in sisteme za upravljanje mest potreben širši nabor sistemskih in usklajenih ukrepov, ki vključujejo blažitev in preprečevanje ter zagotavljajo izvajanje tako s pobudami trga kot tudi z upravno regulacijo in izvrševanjem. Pripraviti bi bilo treba nadaljnja usposabljanja o varnosti in jih organizirati tudi na ravni lokalnih in regionalnih oblasti, med drugim za tiste, ki se ukvarjajo z e-naročanjem, uvajanjem in vsakodnevnim upravljanjem tehnologij za pametna mesta; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je zaradi varnostnih pomanjkljivosti pri shranjevanju in dostopanju do podatkov ter vse večjega števila kibernetskih napadov na pomembno mestno infrastrukturo in sisteme za upravljanje mest potreben širši nabor sistemskih in usklajenih ukrepov, ki vključujejo blažitev in preprečevanje ter zagotavljajo izvajanje tako s pobudami trga kot tudi z upravno regulacijo in izvrševanjem. Pripraviti bi bilo treba nadaljnja usposabljanja o varnosti in jih organizirati tudi na ravni lokalnih in regionalnih oblasti, med drugim za tiste, ki se ukvarjajo z e-naročanjem, uvajanjem in vsakodnevnim upravljanjem tehnologij za pametna mesta;

| 14. | ugotavlja, da je za uresničitev ciljev enotnega digitalnega trga nujno zagotoviti zaščito vrednot, družbe in nacionalnih gospodarstev pred negativnimi posledicami kibernetskih napadov ter spoštovanje temeljnih vrednot, kot so svoboda izražanja, pravica do zasebnosti in spodbujanje odprte, proste in transparentne uporabe kibernetskih tehnologij; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da je za uresničitev ciljev enotnega digitalnega trga nujno zagotoviti zaščito vrednot, družbe in nacionalnih gospodarstev pred negativnimi posledicami kibernetskih napadov ter spoštovanje temeljnih vrednot, kot so svoboda izražanja, pravica do zasebnosti in spodbujanje odprte, proste in transparentne uporabe kibernetskih tehnologij;

| 15. | se zaveda nevarnosti, ki jo pomenijo čezmejni kibernetski incidenti, katerih pogostnost in stopnja tveganja zdaj nevarno naraščata. Ker bi tovrstno ogrožanje omrežij in informacijskih sistemov lahko oviralo izvajanje gospodarskih dejavnosti in povzročilo precejšnjo finančno izgubo, saj bi spodkopalo zaupanje uporabnikov in občutno škodilo gospodarstvu EU, se Odbor zavzema za povečanje sodelovanja in usklajevanja med državami članicami, zlasti pri upravljanju velikih čezmejnih kibernetskih incidentov; |
| --- | --- |

15.

se zaveda nevarnosti, ki jo pomenijo čezmejni kibernetski incidenti, katerih pogostnost in stopnja tveganja zdaj nevarno naraščata. Ker bi tovrstno ogrožanje omrežij in informacijskih sistemov lahko oviralo izvajanje gospodarskih dejavnosti in povzročilo precejšnjo finančno izgubo, saj bi spodkopalo zaupanje uporabnikov in občutno škodilo gospodarstvu EU, se Odbor zavzema za povečanje sodelovanja in usklajevanja med državami članicami, zlasti pri upravljanju velikih čezmejnih kibernetskih incidentov;

| 16. | je prepričan, da je treba povečati zaupanje uporabnikov v elektronske storitve, pri tem pa zagotoviti, da so obveščeni o svojih pravicah in zavarovani pri uporabi spletnega okolja; hkrati je nujno zajamčiti avtorske pravice in pravice intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

16.

je prepričan, da je treba povečati zaupanje uporabnikov v elektronske storitve, pri tem pa zagotoviti, da so obveščeni o svojih pravicah in zavarovani pri uporabi spletnega okolja; hkrati je nujno zajamčiti avtorske pravice in pravice intelektualne lastnine;

| 17. | se strinja z ustanovitvijo agencije Evropske unije za kibernetsko varnost, ki bi imela vse operativne zmogljivosti in stabilen operativen okvir, vključno s pristojnostjo za celoten življenjski cikel na področju kibernetske varnosti, za preprečevanje in odkrivanje kibernetskih incidentov in njihovo reševanje; |
| --- | --- |

17.

se strinja z ustanovitvijo agencije Evropske unije za kibernetsko varnost, ki bi imela vse operativne zmogljivosti in stabilen operativen okvir, vključno s pristojnostjo za celoten življenjski cikel na področju kibernetske varnosti, za preprečevanje in odkrivanje kibernetskih incidentov in njihovo reševanje;

| 18. | podpira predlog za upravno vzdrževanje in tehnično upravljanje evropskega okvira za splošno varnostno certificiranje IKT, ki bi temeljil na obstoječih sistemih varnostnega certificiranja in bi ga priznavale vse države članice EU; |
| --- | --- |

18.

podpira predlog za upravno vzdrževanje in tehnično upravljanje evropskega okvira za splošno varnostno certificiranje IKT, ki bi temeljil na obstoječih sistemih varnostnega certificiranja in bi ga priznavale vse države članice EU;

| 19. | priporoča nadaljevanje boja proti kibernetskim napadom z izvajanjem varnostnih ukrepov za izboljšanje zaščite kritične infrastrukture v ustreznem pravnem okviru, da bi državljani in podjetja lahko izkoristili varno in zaupanja vredno digitalno okolje, ki hkrati spoštuje temeljne pravice in druge glavne vrednote EU; |
| --- | --- |

19.

priporoča nadaljevanje boja proti kibernetskim napadom z izvajanjem varnostnih ukrepov za izboljšanje zaščite kritične infrastrukture v ustreznem pravnem okviru, da bi državljani in podjetja lahko izkoristili varno in zaupanja vredno digitalno okolje, ki hkrati spoštuje temeljne pravice in druge glavne vrednote EU;

Razvoj spletnih platform

| 20. | poudarja vlogo, ki bi jo spletne platforme lahko imele kot forumi za razprave o temah, ki so v skupnem interesu in zadevajo namestitev, vzdrževanje in razvoj širokopasovnih omrežij v vseh regijah in območjih EU; |
| --- | --- |

20.

poudarja vlogo, ki bi jo spletne platforme lahko imele kot forumi za razprave o temah, ki so v skupnem interesu in zadevajo namestitev, vzdrževanje in razvoj širokopasovnih omrežij v vseh regijah in območjih EU;

| 21. | pozdravlja napoved Komisije, da bo podprla vzpostavitev vozlišč za digitalne inovacije, in jo poziva, naj zagotovi geografsko uravnoteženost pri dodeljevanju sredstev (5); |
| --- | --- |

21.

pozdravlja napoved Komisije, da bo podprla vzpostavitev vozlišč za digitalne inovacije, in jo poziva, naj zagotovi geografsko uravnoteženost pri dodeljevanju sredstev (5);

| 22. | opozarja, da je treba vzpostaviti širokopasovna omrežja, da bi premagali sedanje gospodarske in družbene izzive ter vključili državljane v družbo, ki temelji na znanju; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da je treba vzpostaviti širokopasovna omrežja, da bi premagali sedanje gospodarske in družbene izzive ter vključili državljane v družbo, ki temelji na znanju;

| 23. | poudarja, da je uporaba interneta in storitev, ki jih ta omogoča, dejavnik gospodarske rasti in zaposlovanja ter socialne enakosti in enakega dostopa do informacij. Dostop do interneta bi lahko bil prava državljanska pravica in kazalnik kakovosti življenja; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je uporaba interneta in storitev, ki jih ta omogoča, dejavnik gospodarske rasti in zaposlovanja ter socialne enakosti in enakega dostopa do informacij. Dostop do interneta bi lahko bil prava državljanska pravica in kazalnik kakovosti življenja;

| 24. | ugotavlja, da se povečuje vpliv spletnih platform (iskalnikov, platform za družabne komunikacije, trgovin z aplikacijami itd.) v internetnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da se povečuje vpliv spletnih platform (iskalnikov, platform za družabne komunikacije, trgovin z aplikacijami itd.) v internetnem gospodarstvu;

| 25. | priporoča, da se pri vzpostavljanju omrežij upoštevata trajnost in učinkovitost. Za izgradnjo širokopasovnega omrežja z dobrim pokritjem so potrebne precejšnje dolgoročne naložbe v infrastrukturo, pristojni organi pa morajo zagotoviti tudi instrumente, ki bodo podjetjem na podeželju olajšali dostop do omrežja; |
| --- | --- |

25.

priporoča, da se pri vzpostavljanju omrežij upoštevata trajnost in učinkovitost. Za izgradnjo širokopasovnega omrežja z dobrim pokritjem so potrebne precejšnje dolgoročne naložbe v infrastrukturo, pristojni organi pa morajo zagotoviti tudi instrumente, ki bodo podjetjem na podeželju olajšali dostop do omrežja;

| 26. | predlaga, da se več pozornosti posveti doseganju večje učinkovitosti pri razdeljevanju radiofrekvenčnega spektra in spodbujanju zasebnih naložb, ki bi jih dopolnile javne naložbe, za uresničevanje ciljev glede elektronskih komunikacijskih sistemov, pri čemer se je treba izogniti monopolizaciji omrežij; |
| --- | --- |

26.

predlaga, da se več pozornosti posveti doseganju večje učinkovitosti pri razdeljevanju radiofrekvenčnega spektra in spodbujanju zasebnih naložb, ki bi jih dopolnile javne naložbe, za uresničevanje ciljev glede elektronskih komunikacijskih sistemov, pri čemer se je treba izogniti monopolizaciji omrežij;

| 27. | meni, da je treba okrepiti zaupanje državljanov in podjetnikov v uporabo elektronskih storitev, pri čemer jih je treba nenehno seznanjati z njihovimi pravicami in jim zagotavljati ustrezno raven zaščite pri poslovanju v spletnem okolju, ter poziva k sprejetju učinkovitih ukrepov za odpravo nezakonitih vsebin, ki so jim izpostavljeni; |
| --- | --- |

27.

meni, da je treba okrepiti zaupanje državljanov in podjetnikov v uporabo elektronskih storitev, pri čemer jih je treba nenehno seznanjati z njihovimi pravicami in jim zagotavljati ustrezno raven zaščite pri poslovanju v spletnem okolju, ter poziva k sprejetju učinkovitih ukrepov za odpravo nezakonitih vsebin, ki so jim izpostavljeni;

| 28. | poudarja, da morajo države članice, lokalne in regionalne oblasti, ki so v številnih primerih pristojne za šole in izobraževalne ustanove, in druge zadevne strani poskrbeti za usklajen odziv v podporo prizadevanj za povečanje digitalnih spretnosti, da se prepreči izključenost nekaterih državljanov iz družbe in gospodarstva, ki temeljita na IKT. Pri tem opozarja na izjemen pomen, ki ga imata digitalna pismenost in znanje za državljane, delavce in iskalce zaposlitve pri celoviti digitalizaciji gospodarstva in družbe (6), ter izraža zaskrbljenost zaradi trdovratnih digitalnih vrzeli v spretnostih, ki jih je ugotovila Komisija; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da morajo države članice, lokalne in regionalne oblasti, ki so v številnih primerih pristojne za šole in izobraževalne ustanove, in druge zadevne strani poskrbeti za usklajen odziv v podporo prizadevanj za povečanje digitalnih spretnosti, da se prepreči izključenost nekaterih državljanov iz družbe in gospodarstva, ki temeljita na IKT. Pri tem opozarja na izjemen pomen, ki ga imata digitalna pismenost in znanje za državljane, delavce in iskalce zaposlitve pri celoviti digitalizaciji gospodarstva in družbe (6), ter izraža zaskrbljenost zaradi trdovratnih digitalnih vrzeli v spretnostih, ki jih je ugotovila Komisija;

Zajamčiti okvir, ki je potreben za delovanje podatkovnega gospodarstva

| 29. | ugotavlja, da stalne spremembe in digitalizacija gospodarstva prinašajo nove možnosti lokalnim in regionalnim oblastem, ki bi lahko izkoristile potencial digitalnega gospodarstva za rast: pri tem pa je seveda treba poskrbeti za obsežne naložbe v informacijsko in komunikacijsko tehnologijo in infrastrukturo, zlasti računalništvo v oblaku in velepodatke, pa tudi v raziskave in inovacije, da bi spodbudili konkurenčnost industrije in izboljšali javne storitve, vključevanje ter znanje in spretnosti. V tem okviru podpira tudi pobudo Komisije, da v skladu s svojim sporočilom z dne 21. septembra 2017„Pravičen in učinkovit davčni sistem v Evropski uniji za enotni digitalni trg“ do pomladi 2018 pripravi zakonodajni predlog o določitvi pravil za obdavčenje dobička v digitalnem gospodarstvu na ravni EU (7); |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da stalne spremembe in digitalizacija gospodarstva prinašajo nove možnosti lokalnim in regionalnim oblastem, ki bi lahko izkoristile potencial digitalnega gospodarstva za rast: pri tem pa je seveda treba poskrbeti za obsežne naložbe v informacijsko in komunikacijsko tehnologijo in infrastrukturo, zlasti računalništvo v oblaku in velepodatke, pa tudi v raziskave in inovacije, da bi spodbudili konkurenčnost industrije in izboljšali javne storitve, vključevanje ter znanje in spretnosti. V tem okviru podpira tudi pobudo Komisije, da v skladu s svojim sporočilom z dne 21. septembra 2017„Pravičen in učinkovit davčni sistem v Evropski uniji za enotni digitalni trg“ do pomladi 2018 pripravi zakonodajni predlog o določitvi pravil za obdavčenje dobička v digitalnem gospodarstvu na ravni EU (7);

| 30. | pozdravlja dejstvo, da pobuda WiFi4EU prispeva k spodbujanju brezplačnega dostopa do interneta za uporabnike iz lokalnih skupnosti in da se zasebne vlagatelje spodbuja k sodelovanju pri razvoju infrastrukture za digitalna omrežja; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja dejstvo, da pobuda WiFi4EU prispeva k spodbujanju brezplačnega dostopa do interneta za uporabnike iz lokalnih skupnosti in da se zasebne vlagatelje spodbuja k sodelovanju pri razvoju infrastrukture za digitalna omrežja;

| 31. | podpira pobudo WiFi4EU, ki jo namerava promovirati na ravni lokalnih skupnosti in razširjati zavedanje o njenih potencialnih prednostih, da bo ob objavi prvega razpisa za zbiranje predlogov kar največ upravičenih evropskih javnih organov že pripravljenih na potegovanje za razpoložljiva sredstva; |
| --- | --- |

31.

podpira pobudo WiFi4EU, ki jo namerava promovirati na ravni lokalnih skupnosti in razširjati zavedanje o njenih potencialnih prednostih, da bo ob objavi prvega razpisa za zbiranje predlogov kar največ upravičenih evropskih javnih organov že pripravljenih na potegovanje za razpoložljiva sredstva;

| 32. | ugotavlja, kako pomembno je izboljšanje kakovosti širokopasovnih povezav za razvoj omrežij 5G: vplivalo bo na digitalizacijo gospodarstva in družbe ter na razvoj inovativnih in konkurenčnih digitalnih storitev, s tem pa prineslo dolgoročne socialno-ekonomske prednosti, rast in delovna mesta ter kohezijo. Zato ponavlja svoj poziv Evropski komisiji, naj čim prej dokonča standardizacijo 5G, saj so standardi izjemno pomembni za konkurenčnost in interoperabilnost telekomunikacijskih omrežij; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, kako pomembno je izboljšanje kakovosti širokopasovnih povezav za razvoj omrežij 5G: vplivalo bo na digitalizacijo gospodarstva in družbe ter na razvoj inovativnih in konkurenčnih digitalnih storitev, s tem pa prineslo dolgoročne socialno-ekonomske prednosti, rast in delovna mesta ter kohezijo. Zato ponavlja svoj poziv Evropski komisiji, naj čim prej dokonča standardizacijo 5G, saj so standardi izjemno pomembni za konkurenčnost in interoperabilnost telekomunikacijskih omrežij;

| 33. | opozarja na težave pri dostopanju do čezmejnih storitev, s katerimi se srečujejo potrošniki, ki želijo dostopati do storitev v državi članici, v kateri ne prebivajo; |
| --- | --- |

33.

opozarja na težave pri dostopanju do čezmejnih storitev, s katerimi se srečujejo potrošniki, ki želijo dostopati do storitev v državi članici, v kateri ne prebivajo;

| 34. | poudarja pozitivni učinek čezmejne prenosljivosti elektronskih storitev, saj bodo lahko uporabniki dostopali do naročenih spletnih vsebin v domači državi in tudi med potovanjem v drugih državah članicah; |
| --- | --- |

34.

poudarja pozitivni učinek čezmejne prenosljivosti elektronskih storitev, saj bodo lahko uporabniki dostopali do naročenih spletnih vsebin v domači državi in tudi med potovanjem v drugih državah članicah;

| 35. | poziva k okrepljenim prizadevanjem, da bi vsem evropskim državljanom omogočili dostop do spletnih storitev, ki so na voljo v drugih državah članicah, in rešili problem geografskega blokiranja, ter spodbuja k odpravi neutemeljene diskriminacije potrošnikov iz različnih držav Unije; |
| --- | --- |

35.

poziva k okrepljenim prizadevanjem, da bi vsem evropskim državljanom omogočili dostop do spletnih storitev, ki so na voljo v drugih državah članicah, in rešili problem geografskega blokiranja, ter spodbuja k odpravi neutemeljene diskriminacije potrošnikov iz različnih držav Unije;

| 36. | podpira prepoved blokiranja dostopa do spletnih strani in drugih spletnih vmesnikov na podlagi prebivališča stranke ter preusmeritve strank z ene nacionalne različice strani na drugo, saj takšne prakse škodijo tako potrošnikom kot podjetjem, ki so končni uporabniki blaga ali storitev. Preusmeritev stranke bi morala biti mogoča samo z njeno privolitvijo, podjetjem pa bi morala biti naložena obveznost, da stranki še naprej omogočijo preprost dostop do različice spletnega vmesnika, ki ga je želela obiskati, preden je bila preusmerjena; |
| --- | --- |

36.

podpira prepoved blokiranja dostopa do spletnih strani in drugih spletnih vmesnikov na podlagi prebivališča stranke ter preusmeritve strank z ene nacionalne različice strani na drugo, saj takšne prakse škodijo tako potrošnikom kot podjetjem, ki so končni uporabniki blaga ali storitev. Preusmeritev stranke bi morala biti mogoča samo z njeno privolitvijo, podjetjem pa bi morala biti naložena obveznost, da stranki še naprej omogočijo preprost dostop do različice spletnega vmesnika, ki ga je želela obiskati, preden je bila preusmerjena;

| 37. | poudarja sedanje neravnovesje med interesi ustvarjalcev digitalnih vsebin in interesi potrošnikov ter ugotavlja, da je treba posodobiti zakonodajo o avtorskih pravicah in intelektualni lastnini; |
| --- | --- |

37.

poudarja sedanje neravnovesje med interesi ustvarjalcev digitalnih vsebin in interesi potrošnikov ter ugotavlja, da je treba posodobiti zakonodajo o avtorskih pravicah in intelektualni lastnini;

| 38. | ugotavlja, da razvoj digitalizacije, na primer storitve v oblaku ali pretočni prenos, prinaša ogromne izzive, zlasti na področju avtorskih pravic (8); |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da razvoj digitalizacije, na primer storitve v oblaku ali pretočni prenos, prinaša ogromne izzive, zlasti na področju avtorskih pravic (8);

| 39. | spodbuja vse bolj intenzivno uporabo rešitev računalništva v oblaku za dostop do evropskih, svetovnih in drugih podatkovnih infrastruktur, ki so bistvene za izvajanje dejavnosti na različnih področjih; poudarja, da bi za ta dostop do podatkovnih infrastruktur morale veljati visoka stopnja varnosti, prenosljivost podatkov in interoperabilnost; |
| --- | --- |

39.

spodbuja vse bolj intenzivno uporabo rešitev računalništva v oblaku za dostop do evropskih, svetovnih in drugih podatkovnih infrastruktur, ki so bistvene za izvajanje dejavnosti na različnih področjih; poudarja, da bi za ta dostop do podatkovnih infrastruktur morale veljati visoka stopnja varnosti, prenosljivost podatkov in interoperabilnost;

Zajamčeno varstvo osebnih podatkov

| 40. | poudarja veliko odgovornost neodvisnih organov, pristojnih za varstvo osebnih podatkov; |
| --- | --- |

40.

poudarja veliko odgovornost neodvisnih organov, pristojnih za varstvo osebnih podatkov;

| 41. | meni, da je treba strategijo za varstvo osebnih podatkov prilagoditi dinamičnim potrebam virtualnega prostora, ki se stalno spreminja, ob upoštevanju, da ima varstvo osebnih podatkov posledice za različna področja, kot so na primer pravosodje, gospodarstvo, komunikacije, izobraževanje, zdravstvo, uprava in varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

41.

meni, da je treba strategijo za varstvo osebnih podatkov prilagoditi dinamičnim potrebam virtualnega prostora, ki se stalno spreminja, ob upoštevanju, da ima varstvo osebnih podatkov posledice za različna področja, kot so na primer pravosodje, gospodarstvo, komunikacije, izobraževanje, zdravstvo, uprava in varstvo potrošnikov;

| 42. | odobrava dejstvo, da je Komisija državam članicam omogočila prosto presojo glede uveljavljanja izjem pri uporabi zaščitenih del v izobraževalne namene. Tako se spoštujejo nacionalne, regionalne in lokalne identitete ter s tem povezan obstoj različnih vrst licenc, ki izhajajo iz različnih političnih in družbenih okoliščin (9); |
| --- | --- |

42.

odobrava dejstvo, da je Komisija državam članicam omogočila prosto presojo glede uveljavljanja izjem pri uporabi zaščitenih del v izobraževalne namene. Tako se spoštujejo nacionalne, regionalne in lokalne identitete ter s tem povezan obstoj različnih vrst licenc, ki izhajajo iz različnih političnih in družbenih okoliščin (9);

| 43. | meni, da je treba pravni okvir za nadomestila avtorjem, ustvarjalcem in umetnikom dolgoročno čim bolj uskladiti (10); |
| --- | --- |

43.

meni, da je treba pravni okvir za nadomestila avtorjem, ustvarjalcem in umetnikom dolgoročno čim bolj uskladiti (10);

Učinek na lokalni in regionalni ravni ter pomen za OR

| 44. | meni, da imajo mesta in regije ključno vlogo pri ustvarjanju podatkovnih zbirk, ki vsebujejo javne informacije, zagotavljanju varnostnih podatkov, razvoju potrebnih digitalnih spretnosti, zagotavljanju in omogočanju financiranja širokopasovnih omrežij ter vzpostavljanju okolja, ki spodbuja trgovanje med regijami in čezmejno trgovanje s spletnimi storitvami, kar lahko pomeni močno podporo za storitve na visoki ravni in podatkovno gospodarstvo; |
| --- | --- |

44.

meni, da imajo mesta in regije ključno vlogo pri ustvarjanju podatkovnih zbirk, ki vsebujejo javne informacije, zagotavljanju varnostnih podatkov, razvoju potrebnih digitalnih spretnosti, zagotavljanju in omogočanju financiranja širokopasovnih omrežij ter vzpostavljanju okolja, ki spodbuja trgovanje med regijami in čezmejno trgovanje s spletnimi storitvami, kar lahko pomeni močno podporo za storitve na visoki ravni in podatkovno gospodarstvo;

| 45. | poudarja, da je OR v svojih prejšnjih mnenjih večkrat opozoril na prispevek lokalne in regionalne ravni v vseh fazah zbiranja podatkov in zagotavljanja storitev za državljane in podjetja. To dejstvo je mogoče opaziti tudi na terenu: v Evropi je na voljo veliko možnosti za sodelovanje med regijami, nacionalnimi organi in raziskovalnimi središči na področju enotnega digitalnega trga; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da je OR v svojih prejšnjih mnenjih večkrat opozoril na prispevek lokalne in regionalne ravni v vseh fazah zbiranja podatkov in zagotavljanja storitev za državljane in podjetja. To dejstvo je mogoče opaziti tudi na terenu: v Evropi je na voljo veliko možnosti za sodelovanje med regijami, nacionalnimi organi in raziskovalnimi središči na področju enotnega digitalnega trga;

| 46. | poudarja pomembno vlogo, ki jo lahko imajo lokalne in regionalne oblasti pri spodbujanju usklajevanja podatkov in potenciala rasti digitalnega gospodarstva, zato je treba ta vidik upoštevati pri ukrepanju na nacionalni ravni ali na ravni EU; |
| --- | --- |

46.

poudarja pomembno vlogo, ki jo lahko imajo lokalne in regionalne oblasti pri spodbujanju usklajevanja podatkov in potenciala rasti digitalnega gospodarstva, zato je treba ta vidik upoštevati pri ukrepanju na nacionalni ravni ali na ravni EU;

Posledice namena Združenega kraljestva, da izstopi iz Evropske unije, za enotni digitalni trg

| 47. | ugotavlja, da se podjetja po odločitvi prebivalcev Združenega kraljestva o izstopu iz Evropske unije zdaj soočajo z obdobjem negotovosti glede umika Združenega kraljestva iz EU. Za podjetja, ki dobavljajo blago ali storitve prek spleta, zlasti na področju digitalnih vsebin, je ključno vprašanje, kako bo Evropska komisija v Združenem kraljestvu izvajala pobudo za enotni digitalni trg; |
| --- | --- |

47.

ugotavlja, da se podjetja po odločitvi prebivalcev Združenega kraljestva o izstopu iz Evropske unije zdaj soočajo z obdobjem negotovosti glede umika Združenega kraljestva iz EU. Za podjetja, ki dobavljajo blago ali storitve prek spleta, zlasti na področju digitalnih vsebin, je ključno vprašanje, kako bo Evropska komisija v Združenem kraljestvu izvajala pobudo za enotni digitalni trg;

| 48. | meni, da se mora enotni digitalni trg, če bo Združeno kraljestvo sprejelo prosti pretok blaga in storitev, uporabljati v tej državi tudi po dveletnem obdobju, določenem za pogajanja o izstopu Združenega kraljestva iz EU. |
| --- | --- |

48.

meni, da se mora enotni digitalni trg, če bo Združeno kraljestvo sprejelo prosti pretok blaga in storitev, uporabljati v tej državi tudi po dveletnem obdobju, določenem za pogajanja o izstopu Združenega kraljestva iz EU.

V Bruslju, 31. januarja 2018

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COR-2016-00039.

1

(2)  COR-2015-02646.

2

(3)  CDR-5559-2013.

3

(4)  CDR-625-2012.

4

(5)  COR-2015-02646.

5

(6)  COR-2015-02646.

6

(7)  Glej mnenje OR COR-2017-01530.

7

(8)  COR-2015-02646.

8

(9)  COR-2016-05114.

9

(10)  COR-2016-00039.

10

---

| 23.5.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 176/34 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 176/34

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Razmislek o prihodnosti financ EU

(2018/C 176/09)

| Poročevalec: | Marek Woźniak (PL/EPP), predsednik Velikopoljskega vojvodstva |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Razmislek o prihodnosti financ EU, Evropska komisija |

Poročevalec:

Marek Woźniak (PL/EPP), predsednik Velikopoljskega vojvodstva

Referenčni dokument:

Razmislek o prihodnosti financ EU, Evropska komisija

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve

| 1. | pozitivno ocenjuje ukrepe, ki jih je Evropska komisija sprejela, da bi uvedla široko razpravo o prihodnosti Evrope. V dokumentu z naslovom Razmislek o prihodnosti financ EU navaja najpomembnejše izzive, s katerimi se bo Evropska unija soočila po letu 2020, ter obveznosti, ki jih je treba prevzeti. Napoveduje, kako bo pet scenarijev, opisanih v beli knjigi, vplivalo na strukturo naslednjega večletnega finančnega okvira, in predstavlja priložnosti, možnosti reform in tveganja za prihodnji proračun EU; |
| --- | --- |

1.

pozitivno ocenjuje ukrepe, ki jih je Evropska komisija sprejela, da bi uvedla široko razpravo o prihodnosti Evrope. V dokumentu z naslovom Razmislek o prihodnosti financ EU navaja najpomembnejše izzive, s katerimi se bo Evropska unija soočila po letu 2020, ter obveznosti, ki jih je treba prevzeti. Napoveduje, kako bo pet scenarijev, opisanih v beli knjigi, vplivalo na strukturo naslednjega večletnega finančnega okvira, in predstavlja priložnosti, možnosti reform in tveganja za prihodnji proračun EU;

| 2. | ugotavlja, da se proračun EU sooča z mnogimi dolgoročnimi izzivi in da je njegova sedanja stopnja financiranja nezadostna, zato je treba temeljito revidirati večletni finančni okvir. Prihodnja vizija proračuna mora ustrezati novim ambicijam EU, zaradi katerih bo treba zagotoviti, da bodo v proračunu po letu 2020 na voljo sredstva iz različnih virov, izdatki EU pa morajo še naprej prinašati večjo evropsko dodano vrednost; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da se proračun EU sooča z mnogimi dolgoročnimi izzivi in da je njegova sedanja stopnja financiranja nezadostna, zato je treba temeljito revidirati večletni finančni okvir. Prihodnja vizija proračuna mora ustrezati novim ambicijam EU, zaradi katerih bo treba zagotoviti, da bodo v proračunu po letu 2020 na voljo sredstva iz različnih virov, izdatki EU pa morajo še naprej prinašati večjo evropsko dodano vrednost;

| 3. | izraža prepričanje, da analiza, predstavljena v dokumentu za razmislek, kaže, da je treba spremeniti pravila upravljanja, ki se uporabljajo za večletni finančni okvir in sistem financiranja EU. Sedanja situacija, ko je evropsko gospodarstvo v fazi okrevanja in ko bi izstop Združenega kraljestva iz EU moral pomeniti konec rabatnih sistemov, je po več kot 30 letih edinstvena priložnost za temeljito reformo sistema financiranja EU; |
| --- | --- |

3.

izraža prepričanje, da analiza, predstavljena v dokumentu za razmislek, kaže, da je treba spremeniti pravila upravljanja, ki se uporabljajo za večletni finančni okvir in sistem financiranja EU. Sedanja situacija, ko je evropsko gospodarstvo v fazi okrevanja in ko bi izstop Združenega kraljestva iz EU moral pomeniti konec rabatnih sistemov, je po več kot 30 letih edinstvena priložnost za temeljito reformo sistema financiranja EU;

| 4. | poudarja pomen večletnega finančnega okvira, ki bi moral biti še naprej usmerjen v naložbe ter podpirati skupne cilje in politike EU. Zato meni, da posebni ločeni instrumenti, ki bi delovali zunaj večletnega finančnega okvira, niso potrebni. Ravno tako niso potrebni ločeni proračuni za države članice euroobmočja in druge članice EU; |
| --- | --- |

4.

poudarja pomen večletnega finančnega okvira, ki bi moral biti še naprej usmerjen v naložbe ter podpirati skupne cilje in politike EU. Zato meni, da posebni ločeni instrumenti, ki bi delovali zunaj večletnega finančnega okvira, niso potrebni. Ravno tako niso potrebni ločeni proračuni za države članice euroobmočja in druge članice EU;

| 5. | želi spomniti, da je gospodarska kriza opozorila na omejitve proračuna EU, ki predstavlja zgolj 1 % BND EU, čeprav se z njim izvajajo horizontalne naloge, ki presegajo možnosti ukrepanja držav članic. Sedanji večletni finančni okvir je pomemben za doseganje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, podporo raziskovalnim in razvojnim projektom ter prometni infrastrukturi in ustvarjanje delovnih mest. Vendar pa ni dovolj prilagodljiv, da bi ustrezal pričakovanjem in novo nastalim izzivom, ki so privedli do tega, da je bilo treba sredstva v sedanjem proračunu izrabiti do najvišje zgornje meje; |
| --- | --- |

5.

želi spomniti, da je gospodarska kriza opozorila na omejitve proračuna EU, ki predstavlja zgolj 1 % BND EU, čeprav se z njim izvajajo horizontalne naloge, ki presegajo možnosti ukrepanja držav članic. Sedanji večletni finančni okvir je pomemben za doseganje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, podporo raziskovalnim in razvojnim projektom ter prometni infrastrukturi in ustvarjanje delovnih mest. Vendar pa ni dovolj prilagodljiv, da bi ustrezal pričakovanjem in novo nastalim izzivom, ki so privedli do tega, da je bilo treba sredstva v sedanjem proračunu izrabiti do najvišje zgornje meje;

| 6. | ugotavlja tudi, da pristop „neto saldo“, s katerim se nadzira donosnost naložb v zasebnem gospodarstvu, in dolgotrajna pogajanja o vsakem porabljenem euru v letnem proračunskem postopku mečejo senco na resnično evropsko dodano vrednost in otežujejo izvajanje bolj ambicioznih politik in programov. Poleg tega se je pokazalo, da so bili izdatki in sedanji sistem lastnih sredstev neoptimalni. Poziva Evropski svet, naj s kvalificirano večino odloča o uredbi o določitvi večletnega finančnega okvira, kot predvideva drugi odstavek člena 312(2) PDEU; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja tudi, da pristop „neto saldo“, s katerim se nadzira donosnost naložb v zasebnem gospodarstvu, in dolgotrajna pogajanja o vsakem porabljenem euru v letnem proračunskem postopku mečejo senco na resnično evropsko dodano vrednost in otežujejo izvajanje bolj ambicioznih politik in programov. Poleg tega se je pokazalo, da so bili izdatki in sedanji sistem lastnih sredstev neoptimalni. Poziva Evropski svet, naj s kvalificirano večino odloča o uredbi o določitvi večletnega finančnega okvira, kot predvideva drugi odstavek člena 312(2) PDEU;

| 7. | znova opozarja na spreminjajoče se potrebe EU in velike izzive v zvezi s proračunom EU po letu 2020 na naslednjih področjih: 1) socialna pravičnost in revščina, 2) dostop do javnih storitev, stanovanj in izobraževanja, 3) konkurenčnost in inovacije, 4) ustvarjanje delovnih mest, 5) demografske spremembe, migracije in varnost državljanov, 6) skupna obrambna politika, 7) podnebne spremembe, 8) ekonomska, socialna in teritorialna kohezija, 9) kmetijstvo in varnost hrane, 10) infrastruktura in mobilnost, 11) energija, 12) vpliv globalizacije, 13) trajnostna rast, 14) posebni učinki, ki jih lahko na nekaterih območjih povzroči izstop Združenega kraljestva iz EU, in 15) digitalizacija. Večletni finančni okvir mora biti zato osredotočen na zagotavljanje sredstev za premostitev naštetih problemov, da se doseže merljiva evropska dodana vrednost za državljane EU; |
| --- | --- |

7.

znova opozarja na spreminjajoče se potrebe EU in velike izzive v zvezi s proračunom EU po letu 2020 na naslednjih področjih: 1) socialna pravičnost in revščina, 2) dostop do javnih storitev, stanovanj in izobraževanja, 3) konkurenčnost in inovacije, 4) ustvarjanje delovnih mest, 5) demografske spremembe, migracije in varnost državljanov, 6) skupna obrambna politika, 7) podnebne spremembe, 8) ekonomska, socialna in teritorialna kohezija, 9) kmetijstvo in varnost hrane, 10) infrastruktura in mobilnost, 11) energija, 12) vpliv globalizacije, 13) trajnostna rast, 14) posebni učinki, ki jih lahko na nekaterih območjih povzroči izstop Združenega kraljestva iz EU, in 15) digitalizacija. Večletni finančni okvir mora biti zato osredotočen na zagotavljanje sredstev za premostitev naštetih problemov, da se doseže merljiva evropska dodana vrednost za državljane EU;

| 8. | z zaskrbljenostjo opaža, da bodo zmanjšanja proračunskih sredstev EU (med drugim povezana z brexitom) brez povečanja sredstev iz lastnih virov državam članicam naložila še večje breme v obliki prispevkov, ali pa bodo neizogibno vodila v omejitve pri financiranju politik; |
| --- | --- |

8.

z zaskrbljenostjo opaža, da bodo zmanjšanja proračunskih sredstev EU (med drugim povezana z brexitom) brez povečanja sredstev iz lastnih virov državam članicam naložila še večje breme v obliki prispevkov, ali pa bodo neizogibno vodila v omejitve pri financiranju politik;

| 9. | poudarja pomen učinkovitejše porabe proračunskih sredstev EU z razširitvijo načela partnerstva na vse vidike proračuna, ustrezno usmeritvijo skladov in poenostavitvijo njihovih pravil; |
| --- | --- |

9.

poudarja pomen učinkovitejše porabe proračunskih sredstev EU z razširitvijo načela partnerstva na vse vidike proračuna, ustrezno usmeritvijo skladov in poenostavitvijo njihovih pravil;

| 10. | zato znova poziva k večjemu obsegu prihodnjega skupnega finančnega okvira, da bo EU lahko prevzela odgovornost za uresničevanje ciljev iz Pogodb in novih političnih prednostnih nalog ter z njimi povezanih obveznosti. Pri tem ne bi smeli omejiti skupne kmetijske politike in kohezijske politike, vse države članice in regije pa bi morale – glede na obseg in strukturni značaj izzivov, s katerimi se sooča EU – še naprej prejemati vsaj enak delež iz proračuna EU kot doslej; |
| --- | --- |

10.

zato znova poziva k večjemu obsegu prihodnjega skupnega finančnega okvira, da bo EU lahko prevzela odgovornost za uresničevanje ciljev iz Pogodb in novih političnih prednostnih nalog ter z njimi povezanih obveznosti. Pri tem ne bi smeli omejiti skupne kmetijske politike in kohezijske politike, vse države članice in regije pa bi morale – glede na obseg in strukturni značaj izzivov, s katerimi se sooča EU – še naprej prejemati vsaj enak delež iz proračuna EU kot doslej;

| 11. | meni, da mora biti proračun EU glede na razsežnost izzivov, s katerimi se sooča EU, in dinamične procese, ki potekajo v njenem sosedstvu, bolj funkcionalen in prožen kot doslej in se mora bolje odzivati na nove težnje in spremembe v političnih usmeritvah. To načelo bi moralo veljati tako za neugodne pojave kot tudi nove razvojne priložnosti. Zato je treba v skladu s priporočili skupine na visoki ravni za lastna sredstva sprejeti proračun EU, ki bo preprostejši, bolj transparenten, pravičnejši in skladnejši z demokratičnimi načeli; |
| --- | --- |

11.

meni, da mora biti proračun EU glede na razsežnost izzivov, s katerimi se sooča EU, in dinamične procese, ki potekajo v njenem sosedstvu, bolj funkcionalen in prožen kot doslej in se mora bolje odzivati na nove težnje in spremembe v političnih usmeritvah. To načelo bi moralo veljati tako za neugodne pojave kot tudi nove razvojne priložnosti. Zato je treba v skladu s priporočili skupine na visoki ravni za lastna sredstva sprejeti proračun EU, ki bo preprostejši, bolj transparenten, pravičnejši in skladnejši z demokratičnimi načeli;

| 12. | poudarja, da je treba v prihodnjem proračunu EU upoštevati posebne značilnosti posameznih območij z vidika razvojnega potenciala in šibkosti ter geografske in demografske izzive. Proračun EU, ki bo pripravljen na tej podlagi, bo omogočil večjo odgovornost za prevzete obveznosti in učinek ukrepov, izvedenih na regionalni in lokalni ravni. V zvezi s tem opozarja na poseben pomen deljenega upravljanja, ki s povezovanjem politike EU z izvajanjem na lokalni ravni zagotavlja usklajen teritorialni razvoj; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba v prihodnjem proračunu EU upoštevati posebne značilnosti posameznih območij z vidika razvojnega potenciala in šibkosti ter geografske in demografske izzive. Proračun EU, ki bo pripravljen na tej podlagi, bo omogočil večjo odgovornost za prevzete obveznosti in učinek ukrepov, izvedenih na regionalni in lokalni ravni. V zvezi s tem opozarja na poseben pomen deljenega upravljanja, ki s povezovanjem politike EU z izvajanjem na lokalni ravni zagotavlja usklajen teritorialni razvoj;

| 13. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da v dokumentu za razmislek, posvečenemu vprašanjem, ki bodo ključnega pomena za strukturo Evrope v prihodnjih letih, ni poudarjena vloga lokalnih in regionalnih oblasti, zlasti v primerih, ko so te izključno pristojne za področja, opisana v točki 7; |
| --- | --- |

13.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da v dokumentu za razmislek, posvečenemu vprašanjem, ki bodo ključnega pomena za strukturo Evrope v prihodnjih letih, ni poudarjena vloga lokalnih in regionalnih oblasti, zlasti v primerih, ko so te izključno pristojne za področja, opisana v točki 7;

| 14. | želi spomniti, da je treba v celoti upoštevati eksplicitno omembo spodbujanja in zaščite lokalnih in regionalnih oblasti v Lizbonski pogodbi, in sicer tako, da se spoštuje načelo subsidiarnosti, lokalnim in regionalnim oblastem pa se, zlasti prek OR, omogoči udeležba v evropskem zakonodajnem procesu, saj so te najpogosteje končni uporabniki politik in programov EU ter imajo odločilno vlogo pri izvajanju zakonodaje EU. Poleg tega bi moral proračun EU zagotavljati spoštovanje načela subsidiarnosti, tako da bi ustrezno odražal razdelitev nalog med evropsko, nacionalno in lokalno ravnjo; |
| --- | --- |

14.

želi spomniti, da je treba v celoti upoštevati eksplicitno omembo spodbujanja in zaščite lokalnih in regionalnih oblasti v Lizbonski pogodbi, in sicer tako, da se spoštuje načelo subsidiarnosti, lokalnim in regionalnim oblastem pa se, zlasti prek OR, omogoči udeležba v evropskem zakonodajnem procesu, saj so te najpogosteje končni uporabniki politik in programov EU ter imajo odločilno vlogo pri izvajanju zakonodaje EU. Poleg tega bi moral proračun EU zagotavljati spoštovanje načela subsidiarnosti, tako da bi ustrezno odražal razdelitev nalog med evropsko, nacionalno in lokalno ravnjo;

| 15. | tako kot v mnenju o prihodnosti kohezijske politike znova izraža podporo sedemletnemu programskemu obdobju, čeprav se zaveda prednosti razširjenega 10-letnega programskega obdobja (5+5) z obveznim natančnim vmesnim pregledom. Zato predlaga, da se podpora sedemletnemu obdobju zagotovi še zadnjič, preden bo to obdobje prilagojeno volilnemu ciklu. Takšen scenarij bi bil dovolj stabilen in predvidljiv, poleg tega bi omogočil učinkovitejše izpolnjevanje zahtev, povezanih s strateškim načrtovanjem. Obsežen vmesni pregled bi tudi pomenil, da bi bili rezultati iz prvega obdobja izvajanja že na voljo ter bi se lahko uporabili za zanesljivejšo in natančnejšo rabo proračuna EU. Omogočiti bi bilo treba tudi uporabo merila proračunske prožnosti, da bi lahko ukrepali v primeru resne krize ali se odzvali na spremembe prednostnih nalog; |
| --- | --- |

15.

tako kot v mnenju o prihodnosti kohezijske politike znova izraža podporo sedemletnemu programskemu obdobju, čeprav se zaveda prednosti razširjenega 10-letnega programskega obdobja (5+5) z obveznim natančnim vmesnim pregledom. Zato predlaga, da se podpora sedemletnemu obdobju zagotovi še zadnjič, preden bo to obdobje prilagojeno volilnemu ciklu. Takšen scenarij bi bil dovolj stabilen in predvidljiv, poleg tega bi omogočil učinkovitejše izpolnjevanje zahtev, povezanih s strateškim načrtovanjem. Obsežen vmesni pregled bi tudi pomenil, da bi bili rezultati iz prvega obdobja izvajanja že na voljo ter bi se lahko uporabili za zanesljivejšo in natančnejšo rabo proračuna EU. Omogočiti bi bilo treba tudi uporabo merila proračunske prožnosti, da bi lahko ukrepali v primeru resne krize ali se odzvali na spremembe prednostnih nalog;

| 16. | pozdravlja jasen in ambiciozen časovni načrt postopkovnega dela za sprejetje novega večletnega finančnega okvira, ki sta ga predlagala Evropska komisija in Evropski parlament in bo omogočil, da bo dogovor s Svetom dosežen še pred volitvami v Evropski parlament leta 2019. Vendar pa je Odbor zelo zaskrbljen zaradi predloga Sveta, naj se dokončni dogovor o prihodnjem večletnem finančnem okviru sprejme šele po izstopu Združenega kraljestva iz EU. Odbor svari pred preveč dolgotrajnim postopkom odločanja o večletnem finančnem okviru, saj bi to povzročilo hude zamude pri sprejemanju prihodnjega zakonodajnega svežnja in bi onemogočilo njegovo pravočasno izvajanje; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja jasen in ambiciozen časovni načrt postopkovnega dela za sprejetje novega večletnega finančnega okvira, ki sta ga predlagala Evropska komisija in Evropski parlament in bo omogočil, da bo dogovor s Svetom dosežen še pred volitvami v Evropski parlament leta 2019. Vendar pa je Odbor zelo zaskrbljen zaradi predloga Sveta, naj se dokončni dogovor o prihodnjem večletnem finančnem okviru sprejme šele po izstopu Združenega kraljestva iz EU. Odbor svari pred preveč dolgotrajnim postopkom odločanja o večletnem finančnem okviru, saj bi to povzročilo hude zamude pri sprejemanju prihodnjega zakonodajnega svežnja in bi onemogočilo njegovo pravočasno izvajanje;

| 17. | ugotavlja, da časovni načrt še vedno ne predvideva okvirne strategije, ki bi nasledila strategijo Evropa 2020. Zato poziva Komisijo, naj čim prej začne pripravljati takšno strategijo, v njej pa opredeli strateške in ambiciozne, vendar realistične cilje, ki jih je treba uresničiti tako, da se prihodnje politike EU in držav članic bolje usmerijo z razpoložljivimi instrumenti in finančnimi sredstvi; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da časovni načrt še vedno ne predvideva okvirne strategije, ki bi nasledila strategijo Evropa 2020. Zato poziva Komisijo, naj čim prej začne pripravljati takšno strategijo, v njej pa opredeli strateške in ambiciozne, vendar realistične cilje, ki jih je treba uresničiti tako, da se prihodnje politike EU in držav članic bolje usmerijo z razpoložljivimi instrumenti in finančnimi sredstvi;

| 18. | poudarja, da bodo vse prehodne določbe, čeprav jih uredba o večletnem finančnem okviru omogoča, v začetku naslednjega večletnega finančnega obdobja povzročile resne pravne in operativne probleme, kar bo negativno vplivalo na operativne programe in upravičence, zlasti znotraj lokalnih in regionalnih oblasti. OR je pripravljen prispevati k pogajanjem o večletnem finančnem okviru in v teh pogajanjih podpreti Evropski parlament, Evropsko komisijo in Svet; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da bodo vse prehodne določbe, čeprav jih uredba o večletnem finančnem okviru omogoča, v začetku naslednjega večletnega finančnega obdobja povzročile resne pravne in operativne probleme, kar bo negativno vplivalo na operativne programe in upravičence, zlasti znotraj lokalnih in regionalnih oblasti. OR je pripravljen prispevati k pogajanjem o večletnem finančnem okviru in v teh pogajanjih podpreti Evropski parlament, Evropsko komisijo in Svet;

Evropska dodana vrednost

| 19. | pozdravlja predlagano zasnovo evropske dodane vrednosti, povezane z obveznostmi, ki izhajajo iz Pogodb in ki morajo biti podlaga za razpravo o večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja predlagano zasnovo evropske dodane vrednosti, povezane z obveznostmi, ki izhajajo iz Pogodb in ki morajo biti podlaga za razpravo o večletnem finančnem okviru;

| 20. | meni, da so predlagana merila, tj. zagotavljanje javnih dobrin z evropsko razsežnostjo, ekonomij obsega in učinkov prelivanja, varovanje skupnih evropskih vrednot in krepitev enotnega trga, primerna. Podana opredelitev evropske dodane vzbuja zaupanje, da bosta pri izvajanju ukrepov na ravni EU upoštevani načeli subsidiarnosti in sorazmernosti. Zlasti je pomembno opozoriti, da je zmanjšanje razlik v razvoju med državami članicami EU in znotraj njih eden od pogojev za izboljšanje konkurenčnega položaja EU kot celote. S tega vidika je treba poudariti, da je kohezijska politika pomembna za ustvarjanje evropske dodane vrednosti, in sicer s strukturnimi reformami, krepitvijo upravne zmogljivosti na vseh ravneh upravljanja (učinki prelivanja) in neposredno podporo, npr. v okviru pobude za manj razvite regije; |
| --- | --- |

20.

meni, da so predlagana merila, tj. zagotavljanje javnih dobrin z evropsko razsežnostjo, ekonomij obsega in učinkov prelivanja, varovanje skupnih evropskih vrednot in krepitev enotnega trga, primerna. Podana opredelitev evropske dodane vzbuja zaupanje, da bosta pri izvajanju ukrepov na ravni EU upoštevani načeli subsidiarnosti in sorazmernosti. Zlasti je pomembno opozoriti, da je zmanjšanje razlik v razvoju med državami članicami EU in znotraj njih eden od pogojev za izboljšanje konkurenčnega položaja EU kot celote. S tega vidika je treba poudariti, da je kohezijska politika pomembna za ustvarjanje evropske dodane vrednosti, in sicer s strukturnimi reformami, krepitvijo upravne zmogljivosti na vseh ravneh upravljanja (učinki prelivanja) in neposredno podporo, npr. v okviru pobude za manj razvite regije;

| 21. | pozdravlja poziv Komisije, da je treba večletni finančni okvir usmeriti v prednostne naloge, ki lahko pomembno vplivajo na življenje ljudi in pomagajo povrniti zaupanje v dodano vrednost EU. Zato mora proračun EU bolje odražati tudi dialog z državljani, zlasti prek dveh političnih skupščin z demokratično izvoljenimi člani (to sta Evropski parlament in Evropski odbor regij). Poleg tega je treba ustvariti več sinergij z državnimi in regionalnimi parlamenti ter regionalnimi in lokalnimi skupščinami; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja poziv Komisije, da je treba večletni finančni okvir usmeriti v prednostne naloge, ki lahko pomembno vplivajo na življenje ljudi in pomagajo povrniti zaupanje v dodano vrednost EU. Zato mora proračun EU bolje odražati tudi dialog z državljani, zlasti prek dveh političnih skupščin z demokratično izvoljenimi člani (to sta Evropski parlament in Evropski odbor regij). Poleg tega je treba ustvariti več sinergij z državnimi in regionalnimi parlamenti ter regionalnimi in lokalnimi skupščinami;

| 22. | v zvezi s tem podpira tudi poziv Evropskega parlamenta k nadaljnjemu razvoju metod ocenjevanja, na primer z vključitvijo ustreznih kazalnikov uspešnosti ali upoštevanjem učinka posameznih politik na regije. Pri tem je treba uporabiti sedanje instrumente kohezijske politike, npr. platformo za odprte podatke o skladih ESI. Odločitve o podpori politik morajo poleg tega temeljiti na kvalitativni in politični oceni prednostnih nalog EU, ne pa zgolj na kvantitativnih analizah; |
| --- | --- |

22.

v zvezi s tem podpira tudi poziv Evropskega parlamenta k nadaljnjemu razvoju metod ocenjevanja, na primer z vključitvijo ustreznih kazalnikov uspešnosti ali upoštevanjem učinka posameznih politik na regije. Pri tem je treba uporabiti sedanje instrumente kohezijske politike, npr. platformo za odprte podatke o skladih ESI. Odločitve o podpori politik morajo poleg tega temeljiti na kvalitativni in politični oceni prednostnih nalog EU, ne pa zgolj na kvantitativnih analizah;

| 23. | opozarja na tveganje, da se bodo zaradi vpliva močnih političnih interesov sprejemale odločitve, ki ne spodbujajo ukrepov z visoko dodano vrednostjo za Evropo, temveč ukrepe, povezane z nacionalnimi zadevami, kot je „neto saldo“ ali varovanje specifičnih proračunskih omejitev. Odbor poziva Svet, naj se izogiba pogajanjem o večletnem finančnem okviru na podlagi izračunov „neto salda“, saj pri teh izračunih ni mogoče upoštevati posrednih koristi (npr. tuje podjetje, ki gradi projekt EU), poleg tega pa so ti izračuni v nasprotju z evropskim duhom kohezije in solidarnosti; |
| --- | --- |

23.

opozarja na tveganje, da se bodo zaradi vpliva močnih političnih interesov sprejemale odločitve, ki ne spodbujajo ukrepov z visoko dodano vrednostjo za Evropo, temveč ukrepe, povezane z nacionalnimi zadevami, kot je „neto saldo“ ali varovanje specifičnih proračunskih omejitev. Odbor poziva Svet, naj se izogiba pogajanjem o večletnem finančnem okviru na podlagi izračunov „neto salda“, saj pri teh izračunih ni mogoče upoštevati posrednih koristi (npr. tuje podjetje, ki gradi projekt EU), poleg tega pa so ti izračuni v nasprotju z evropskim duhom kohezije in solidarnosti;

Reforma proračuna

| 24. | izraža prepričanje, da je treba izvesti temeljito reformo, s katero se bodo odpravila neučinkovita pravila in instrumenti, tisti, ki so učinkovitejši, pa bodo dobili večji pomen. Odbor ponavlja, da so ukrepi EU zaradi zapletene strukture proračuna, zlasti mehanizmov popustov in prilagoditev, manj pregledni, zaupanje državljanov v institucije EU pa se zmanjšuje. Zato poziva k odpravi teh mehanizmov, da se omogoči resnična ocena stroškov in koristi EU. Glede tega poudarja, da si je treba prizadevati za obsežnejšo oceno skupnih koristi politik EU, ekonomskih sinergij, čezmejnih učinkov in pozitivnih zunanjih rezultatov; |
| --- | --- |

24.

izraža prepričanje, da je treba izvesti temeljito reformo, s katero se bodo odpravila neučinkovita pravila in instrumenti, tisti, ki so učinkovitejši, pa bodo dobili večji pomen. Odbor ponavlja, da so ukrepi EU zaradi zapletene strukture proračuna, zlasti mehanizmov popustov in prilagoditev, manj pregledni, zaupanje državljanov v institucije EU pa se zmanjšuje. Zato poziva k odpravi teh mehanizmov, da se omogoči resnična ocena stroškov in koristi EU. Glede tega poudarja, da si je treba prizadevati za obsežnejšo oceno skupnih koristi politik EU, ekonomskih sinergij, čezmejnih učinkov in pozitivnih zunanjih rezultatov;

| 25. | poziva k usklajenosti in večji preglednosti večletnega finančnega okvira. Odbor poudarja, da uvajanje „satelitskih“ instrumentov ni prava rešitev. Zato je še vedno prepričan, da je treba v strukturo večletnega finančnega okvira vključiti posebne instrumente (npr. Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji) in zagotoviti sinergije na podlagi enotnega pravilnika; |
| --- | --- |

25.

poziva k usklajenosti in večji preglednosti večletnega finančnega okvira. Odbor poudarja, da uvajanje „satelitskih“ instrumentov ni prava rešitev. Zato je še vedno prepričan, da je treba v strukturo večletnega finančnega okvira vključiti posebne instrumente (npr. Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji) in zagotoviti sinergije na podlagi enotnega pravilnika;

| 26. | ugotavlja, da sedanji proračun EU ni dovolj velik, da bi lahko imel stabilizacijski učinek, kar pomeni, da je treba večletni finančni okvir EU po letu 2020 podpreti z lastnimi sredstvi. OR ponavlja poziv k uvedbi novih virov lastnih sredstev v obliki svežnja, ki bi združeval različne davke (davek EU od dobička pravnih oseb – ECIT, skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb – CCCTB, davek na finančne transakcije, izdajanje denarja s strani centralne banke – t. i. seignorage, obdavčitev dobička v digitalnem gospodarstvu, reformirana lastna sredstva iz naslova DDV); |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da sedanji proračun EU ni dovolj velik, da bi lahko imel stabilizacijski učinek, kar pomeni, da je treba večletni finančni okvir EU po letu 2020 podpreti z lastnimi sredstvi. OR ponavlja poziv k uvedbi novih virov lastnih sredstev v obliki svežnja, ki bi združeval različne davke (davek EU od dobička pravnih oseb – ECIT, skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih oseb – CCCTB, davek na finančne transakcije, izdajanje denarja s strani centralne banke – t. i. seignorage, obdavčitev dobička v digitalnem gospodarstvu, reformirana lastna sredstva iz naslova DDV);

| 27. | poziva Svet in predsedstvo Sveta EU, naj si z vsemi močmi prizadevata, da bi države članice prepričala, naj izvedejo temeljito reformo lastnih sredstev EU. Ugotovitve iz poročila skupine na visoki ravni za lastna sredstva so odlična podlaga za te argumente; |
| --- | --- |

27.

poziva Svet in predsedstvo Sveta EU, naj si z vsemi močmi prizadevata, da bi države članice prepričala, naj izvedejo temeljito reformo lastnih sredstev EU. Ugotovitve iz poročila skupine na visoki ravni za lastna sredstva so odlična podlaga za te argumente;

| 28. | poziva države članice, naj razmislijo o povečanju svojih prispevkov v proračun EU glede na raven prihodkov, ki se merijo z bruto nacionalnim dohodkom; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice, naj razmislijo o povečanju svojih prispevkov v proračun EU glede na raven prihodkov, ki se merijo z bruto nacionalnim dohodkom;

| 29. | opozarja, da bo omejitev izdatkov na 1 % BND EU po izstopu Združenega kraljestva iz EU pomenilo letno zmanjšanje proračuna EU za več kot 23 milijard EUR. Zato poziva, naj se za prihodnji proračun zagotovi vsaj 1,3 % BND Evropske unije, kar je tudi v skladu s stališčem Evropskega parlamenta o tem vprašanju; |
| --- | --- |

29.

opozarja, da bo omejitev izdatkov na 1 % BND EU po izstopu Združenega kraljestva iz EU pomenilo letno zmanjšanje proračuna EU za več kot 23 milijard EUR. Zato poziva, naj se za prihodnji proračun zagotovi vsaj 1,3 % BND Evropske unije, kar je tudi v skladu s stališčem Evropskega parlamenta o tem vprašanju;

Prihodnji proračun

| 30. | poziva k poenostavitvi strukture večletnega finančnega okvira. Glavna področja financiranja morajo odražati prednostne teme, ki jih je treba podpreti in morajo biti za državljane lahko prepoznavne (npr. kohezijska politika, SKP); |
| --- | --- |

30.

poziva k poenostavitvi strukture večletnega finančnega okvira. Glavna področja financiranja morajo odražati prednostne teme, ki jih je treba podpreti in morajo biti za državljane lahko prepoznavne (npr. kohezijska politika, SKP);

| 31. | poziva, naj se v naslednjem večletnem finančnem okviru zagotovi ravnovesje med potrebno prožnostjo in stabilnostjo pri financiranju področij ukrepov, ki so strateškega pomena za EU. Vzpostaviti je treba ustrezen mehanizem za dodeljevanje rezerv, s katerim bi preprečili neupravičeno kopičenje virov, hkrati pa določiti jasna merila za njihovo razdelitev. Odbor zato poziva k oblikovanju krizne rezerve za primere, ko se pojavi nova naloga ali nepredvidljiva kriza, in neprogramirane rezerve ter k okrepitvi posebnih instrumentov prožnosti, ki že obstajajo; |
| --- | --- |

31.

poziva, naj se v naslednjem večletnem finančnem okviru zagotovi ravnovesje med potrebno prožnostjo in stabilnostjo pri financiranju področij ukrepov, ki so strateškega pomena za EU. Vzpostaviti je treba ustrezen mehanizem za dodeljevanje rezerv, s katerim bi preprečili neupravičeno kopičenje virov, hkrati pa določiti jasna merila za njihovo razdelitev. Odbor zato poziva k oblikovanju krizne rezerve za primere, ko se pojavi nova naloga ali nepredvidljiva kriza, in neprogramirane rezerve ter k okrepitvi posebnih instrumentov prožnosti, ki že obstajajo;

| 32. | opozarja, da je treba zagotoviti skladnost med instrumenti EU, da bodo vsi prispevali k doseganju ciljev EU in olajšali izvajanje reform v državah članicah; |
| --- | --- |

32.

opozarja, da je treba zagotoviti skladnost med instrumenti EU, da bodo vsi prispevali k doseganju ciljev EU in olajšali izvajanje reform v državah članicah;

| 33. | poziva, naj se vse pobrane kazni na področju politike konkurence vključijo v proračun EU kot namenski prejemki; |
| --- | --- |

33.

poziva, naj se vse pobrane kazni na področju politike konkurence vključijo v proračun EU kot namenski prejemki;

| 34. | poudarja, da je treba spodbujati večje dopolnjevanje med finančnimi instrumenti EU in omejiti njihovo prekrivanje, da se v prihodnjem proračunu EU zagotovi hitrejši porast učinkovitosti. Takšna konsolidacija bi tudi omogočila povečanje kritične mase instrumentov financiranja ter prispevala k lažjemu in bolj preglednemu dostopu do teh sredstev; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je treba spodbujati večje dopolnjevanje med finančnimi instrumenti EU in omejiti njihovo prekrivanje, da se v prihodnjem proračunu EU zagotovi hitrejši porast učinkovitosti. Takšna konsolidacija bi tudi omogočila povečanje kritične mase instrumentov financiranja ter prispevala k lažjemu in bolj preglednemu dostopu do teh sredstev;

| 35. | še vedno meni, da mora biti prihodnji proračun usmerjen v rezultate. V zvezi s povezavo med viri EU in usklajevanjem gospodarske politike v EU OR nasprotuje temu, da bi bila kohezijska politika zgolj odvisna od evropskega semestra, namesto da bi se jo prilagajalo, saj je legitimnost kohezijske politike zapisana v Pogodbah EU. Poleg tega, če naj bi bila povezava med njima učinkovitejša z vključevanjem kohezijske politike v nacionalne programe reform, bi bilo treba slednje, začenši na evropski ravni, na novo oblikovati, in sicer tako, da se ohranita teritorialna razsežnost ter partnerski in decentralizirani pristop (1). OR je tudi prepričan, da je strukturirano vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti kot partnerjev v evropski semester osnovni pogoj za izboljšanje učinkovitosti evropskega semestra in povečanje odgovornosti zanj na lokalni ravni glede na dejansko razdelitev pristojnosti in pooblastil med ravnmi upravljanja v državah članicah EU (2); |
| --- | --- |

35.

še vedno meni, da mora biti prihodnji proračun usmerjen v rezultate. V zvezi s povezavo med viri EU in usklajevanjem gospodarske politike v EU OR nasprotuje temu, da bi bila kohezijska politika zgolj odvisna od evropskega semestra, namesto da bi se jo prilagajalo, saj je legitimnost kohezijske politike zapisana v Pogodbah EU. Poleg tega, če naj bi bila povezava med njima učinkovitejša z vključevanjem kohezijske politike v nacionalne programe reform, bi bilo treba slednje, začenši na evropski ravni, na novo oblikovati, in sicer tako, da se ohranita teritorialna razsežnost ter partnerski in decentralizirani pristop (1). OR je tudi prepričan, da je strukturirano vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti kot partnerjev v evropski semester osnovni pogoj za izboljšanje učinkovitosti evropskega semestra in povečanje odgovornosti zanj na lokalni ravni glede na dejansko razdelitev pristojnosti in pooblastil med ravnmi upravljanja v državah članicah EU (2);

Prihodnja področja financiranja

| 36. | predlaga, naj se še naprej podpira teritorialni pristop k izvajanju politike EU in naj se v ta namen okrepi položaj lokalne in regionalne ravni ter funkcionalnih medregionalnih območij kot glavnih akterjev pri doseganju ciljev EU za državljane; |
| --- | --- |

36.

predlaga, naj se še naprej podpira teritorialni pristop k izvajanju politike EU in naj se v ta namen okrepi položaj lokalne in regionalne ravni ter funkcionalnih medregionalnih območij kot glavnih akterjev pri doseganju ciljev EU za državljane;

| 37. | v zvezi s tem znova poziva, naj kohezijska politika v prihodnji proračunski strukturi ostane prednostno področje za vse regije v EU, in močno podpira zavezništvo #CohesionAlliance. OR meni, da so tri razsežnosti kohezije (ekonomska, socialna in teritorialna) ključne za spodbujanje močnejše ekonomske konvergence v EU, saj zagotavljajo bolj povezano in socialno Evropo ter vsem območjem v EU omogočajo koristi, ki jih prinaša enotni trg. Večja kohezija in teritorialna odpornost sta ključna pokazatelja konkurenčnega položaja EU v svetovnem merilu; |
| --- | --- |

37.

v zvezi s tem znova poziva, naj kohezijska politika v prihodnji proračunski strukturi ostane prednostno področje za vse regije v EU, in močno podpira zavezništvo #CohesionAlliance. OR meni, da so tri razsežnosti kohezije (ekonomska, socialna in teritorialna) ključne za spodbujanje močnejše ekonomske konvergence v EU, saj zagotavljajo bolj povezano in socialno Evropo ter vsem območjem v EU omogočajo koristi, ki jih prinaša enotni trg. Večja kohezija in teritorialna odpornost sta ključna pokazatelja konkurenčnega položaja EU v svetovnem merilu;

| 38. | izraža prepričanje, da mora biti novi proračun bolj usmerjen v iskanje in ustvarjanje trajnostnih prednosti ter boljši izkoristek razvojnega potenciala in virov. S tega vidika lahko kohezijska politika zagotovi resnične in merljive rezultate na ravni EU in na nižjih ravneh. Ker je politika, ki ustvarja evropsko dodano vrednost, bi bilo treba njen delež v skupnem proračunu EU vsaj ohraniti; |
| --- | --- |

38.

izraža prepričanje, da mora biti novi proračun bolj usmerjen v iskanje in ustvarjanje trajnostnih prednosti ter boljši izkoristek razvojnega potenciala in virov. S tega vidika lahko kohezijska politika zagotovi resnične in merljive rezultate na ravni EU in na nižjih ravneh. Ker je politika, ki ustvarja evropsko dodano vrednost, bi bilo treba njen delež v skupnem proračunu EU vsaj ohraniti;

| 39. | opozarja, da je treba v okviru kohezijske politike še naprej zagotavljati zadostna sredstva in podpirati notranji razvoj vseh območij. Hkrati Odbor poudarja, naj bo ta politika prožnejša za lokalne in regionalne oblasti, ki so neposredno in posredno odgovorne za 75 % celotne porabe proračuna EU; |
| --- | --- |

39.

opozarja, da je treba v okviru kohezijske politike še naprej zagotavljati zadostna sredstva in podpirati notranji razvoj vseh območij. Hkrati Odbor poudarja, naj bo ta politika prožnejša za lokalne in regionalne oblasti, ki so neposredno in posredno odgovorne za 75 % celotne porabe proračuna EU;

| 40. | poziva, naj se ohrani sedanji način deljenega upravljanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ki zagotavlja njihovo učinkovitost in omogoča stalen dialog med celotnim programskim obdobjem. V tem smislu poudarja poseben pomen Evropskega socialnega sklada (ESS) v okviru skladov ESI pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in premagovanju socialnih razlik v EU. Poleg tega poziva, naj Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji postane sestavni del prihodnjih skladov ESI; |
| --- | --- |

40.

poziva, naj se ohrani sedanji način deljenega upravljanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov, ki zagotavlja njihovo učinkovitost in omogoča stalen dialog med celotnim programskim obdobjem. V tem smislu poudarja poseben pomen Evropskega socialnega sklada (ESS) v okviru skladov ESI pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in premagovanju socialnih razlik v EU. Poleg tega poziva, naj Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji postane sestavni del prihodnjih skladov ESI;

| 41. | poziva k ohranitvi ustrezne ravni financiranja Instrumenta za povezovanje Evrope, programa COSME, instrumenta LIFE, programov Obzorje 2020 in Erasmus+ ter pobude za zaposlovanje mladih; |
| --- | --- |

41.

poziva k ohranitvi ustrezne ravni financiranja Instrumenta za povezovanje Evrope, programa COSME, instrumenta LIFE, programov Obzorje 2020 in Erasmus+ ter pobude za zaposlovanje mladih;

| 42. | poudarja, da narašča potreba po programih teritorialnega sodelovanja (čezmejnega, nadnacionalnega in medregionalnega sodelovanja) in makroregionalnih strategijah zaradi krepitve konkurenčnosti, zaposlovanja in socialne vključenosti v Evropi. Ti programi in strategije imajo poleg tega veliko dodano vrednost pri oblikovanju skupne evropske identitete; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da narašča potreba po programih teritorialnega sodelovanja (čezmejnega, nadnacionalnega in medregionalnega sodelovanja) in makroregionalnih strategijah zaradi krepitve konkurenčnosti, zaposlovanja in socialne vključenosti v Evropi. Ti programi in strategije imajo poleg tega veliko dodano vrednost pri oblikovanju skupne evropske identitete;

| 43. | ugotavlja, da bi bilo treba več sredstev porabiti za raziskave in inovacije, ki še posebej močno vplivajo na gospodarsko rast, produktivnost in konkurenčnost EU; |
| --- | --- |

43.

ugotavlja, da bi bilo treba več sredstev porabiti za raziskave in inovacije, ki še posebej močno vplivajo na gospodarsko rast, produktivnost in konkurenčnost EU;

| 44. | znova poziva k prizadevanjem za pravično, trajnostno in solidarnostno kmetijsko politiko (3) s proračunom, ki bo dovolj visok za podporo kmetom, regijam, potrošnikom in državljanom. Odbor priporoča regulacijo kmetijskih trgov, da bi se izognili dragim sektorskim krizam, in omejitev neposrednih plačil na kmetijo, s čimer bi prihranili sredstva v prvem stebru SKP. Zavrača zamisel o uvedbi sofinanciranja neposrednih plačil, ki bi ga prevzele države članice. Ponovna nacionalizacija SKP bi negativno vplivala na položaj kmetijstva v mnogih državah članicah EU. Odbor podpira krepitev drugega stebra, da se zagotovi dejanski razvoj podeželja, obenem pa poziva, naj se državam članicam dajo večje možnosti za prenos sredstev s prvega na drugi steber; |
| --- | --- |

44.

znova poziva k prizadevanjem za pravično, trajnostno in solidarnostno kmetijsko politiko (3) s proračunom, ki bo dovolj visok za podporo kmetom, regijam, potrošnikom in državljanom. Odbor priporoča regulacijo kmetijskih trgov, da bi se izognili dragim sektorskim krizam, in omejitev neposrednih plačil na kmetijo, s čimer bi prihranili sredstva v prvem stebru SKP. Zavrača zamisel o uvedbi sofinanciranja neposrednih plačil, ki bi ga prevzele države članice. Ponovna nacionalizacija SKP bi negativno vplivala na položaj kmetijstva v mnogih državah članicah EU. Odbor podpira krepitev drugega stebra, da se zagotovi dejanski razvoj podeželja, obenem pa poziva, naj se državam članicam dajo večje možnosti za prenos sredstev s prvega na drugi steber;

| 45. | meni, da je bistveno, da se zunaj enotne skupne kmetijske politike preuči, ali je podeželska razsežnost v vseh evropskih politikah popolnoma v skladu z izvajanjem cilja teritorialne kohezije EU. Kot je navedeno v študiji OR o evropskem proračunu, namenjenem za podeželje, potrebe podeželja dejansko močno presegajo zmožnosti politike za razvoj podeželja v okviru SKP. Zato je treba v naslednji generaciji strukturnih skladov več pozornosti nameniti podeželski razsežnosti, kar bi moralo temeljiti na sprejetju evropske agende za podeželje; |
| --- | --- |

45.

meni, da je bistveno, da se zunaj enotne skupne kmetijske politike preuči, ali je podeželska razsežnost v vseh evropskih politikah popolnoma v skladu z izvajanjem cilja teritorialne kohezije EU. Kot je navedeno v študiji OR o evropskem proračunu, namenjenem za podeželje, potrebe podeželja dejansko močno presegajo zmožnosti politike za razvoj podeželja v okviru SKP. Zato je treba v naslednji generaciji strukturnih skladov več pozornosti nameniti podeželski razsežnosti, kar bi moralo temeljiti na sprejetju evropske agende za podeželje;

| 46. | znova poziva k vzpostavitvi fiskalne zmogljivosti, ki po eni strani deluje kot spodbuda za izvajanje strukturnih reform v državah članicah, katerih obseg bi bilo treba opredeliti v skladu z njihovo evropsko dodano vrednostjo, po drugi pa lahko začasno blaži asimetrične ekonomske šoke. Takšna zmogljivost lahko dopolnjuje instrumente kohezijske politike in mora biti tesno povezana s spoštovanjem širšega regulativnega okvira EU ter z napredkom v smeri večje konvergence, ne da bi se zaradi nje zmanjšala sredstva za dejansko kohezijsko politiko. Odbor še vedno meni, da bi bilo treba odločitve o fiskalni zmogljivosti sprejemati skupaj ter jo izvajati na ravni ekonomske in monetarne unije, dostop do nje pa je treba na temelju načela prostovoljnega sodelovanja omogočiti tudi državam, ki niso članice euroobmočja; |
| --- | --- |

46.

znova poziva k vzpostavitvi fiskalne zmogljivosti, ki po eni strani deluje kot spodbuda za izvajanje strukturnih reform v državah članicah, katerih obseg bi bilo treba opredeliti v skladu z njihovo evropsko dodano vrednostjo, po drugi pa lahko začasno blaži asimetrične ekonomske šoke. Takšna zmogljivost lahko dopolnjuje instrumente kohezijske politike in mora biti tesno povezana s spoštovanjem širšega regulativnega okvira EU ter z napredkom v smeri večje konvergence, ne da bi se zaradi nje zmanjšala sredstva za dejansko kohezijsko politiko. Odbor še vedno meni, da bi bilo treba odločitve o fiskalni zmogljivosti sprejemati skupaj ter jo izvajati na ravni ekonomske in monetarne unije, dostop do nje pa je treba na temelju načela prostovoljnega sodelovanja omogočiti tudi državam, ki niso članice euroobmočja;

| 47. | želi spomniti na svoje nasprotovanje, da bi fiskalna zmogljivost euroobmočja postala proračunska postavka za to območje v proračunu EU, dokler bo zgornja meja lastnih sredstev še vedno na sedanji ravni, tj. 1,23 % BND Evropske unije, saj bi ta predlog pomenil, da bodisi ne bi bilo dovolj virov za zagotovitev stabilizacijskega učinka fiskalne zmogljivosti bodisi bi obstajala nevarnost, da bi prišlo do izrivanja (angl. crowding out) financiranja politik EU, npr. iz strukturnih in investicijskih skladov; |
| --- | --- |

47.

želi spomniti na svoje nasprotovanje, da bi fiskalna zmogljivost euroobmočja postala proračunska postavka za to območje v proračunu EU, dokler bo zgornja meja lastnih sredstev še vedno na sedanji ravni, tj. 1,23 % BND Evropske unije, saj bi ta predlog pomenil, da bodisi ne bi bilo dovolj virov za zagotovitev stabilizacijskega učinka fiskalne zmogljivosti bodisi bi obstajala nevarnost, da bi prišlo do izrivanja (angl. crowding out) financiranja politik EU, npr. iz strukturnih in investicijskih skladov;

| 48. | želi spomniti na svoj poziv, da je treba ukrepe, ki dopolnjujejo BDP, vključiti v oblikovanje nove generacije evropskih strukturnih in investicijskih skladov v novem večletnem finančnem obdobju, kar bo omogočilo prilagajanje stopenj sofinanciranja za posamezne kategorije regij dejanskim stroškom, ki nastanejo pri financiranju sofinanciranih operacij, ali pa bo, če bo potrebno, zagotovilo programsko načrtovanje, ki dovoljuje financiranje ukrepov na območjih, ki so sicer v bolj razvitih regijah, vendar imajo precejšnje teritorialne in socialno-demografske omejitve. Pri razdeljevanju sredstev EU bi bilo treba na podlagi dodatnih usklajenih in doslednih meril bolj upoštevati demografske izzive na lokalni in regionalni ravni, posledice globalizacije ter druge posebne izzive (npr. socialne, okoljske, geografske in naravne); |
| --- | --- |

48.

želi spomniti na svoj poziv, da je treba ukrepe, ki dopolnjujejo BDP, vključiti v oblikovanje nove generacije evropskih strukturnih in investicijskih skladov v novem večletnem finančnem obdobju, kar bo omogočilo prilagajanje stopenj sofinanciranja za posamezne kategorije regij dejanskim stroškom, ki nastanejo pri financiranju sofinanciranih operacij, ali pa bo, če bo potrebno, zagotovilo programsko načrtovanje, ki dovoljuje financiranje ukrepov na območjih, ki so sicer v bolj razvitih regijah, vendar imajo precejšnje teritorialne in socialno-demografske omejitve. Pri razdeljevanju sredstev EU bi bilo treba na podlagi dodatnih usklajenih in doslednih meril bolj upoštevati demografske izzive na lokalni in regionalni ravni, posledice globalizacije ter druge posebne izzive (npr. socialne, okoljske, geografske in naravne);

| 49. | izraža prepričanje, da gospodarska rast ni združljiva z neenakostmi in socialno izključenostjo, ter poudarja, da člen 9 PDEU poziva EU k zagotavljanju ustrezne socialne zaščite pri izvajanju vseh njenih politik in dejavnosti; |
| --- | --- |

49.

izraža prepričanje, da gospodarska rast ni združljiva z neenakostmi in socialno izključenostjo, ter poudarja, da člen 9 PDEU poziva EU k zagotavljanju ustrezne socialne zaščite pri izvajanju vseh njenih politik in dejavnosti;

| 50. | želi spomniti, da vidik spola še zdaleč ni vključen v vsa področja politike. Zato poziva Evropsko komisijo, da pri vseh delih večletnega finančnega okvira uporabi metodologijo vključevanja vidika spola v proračun; |
| --- | --- |

50.

želi spomniti, da vidik spola še zdaleč ni vključen v vsa področja politike. Zato poziva Evropsko komisijo, da pri vseh delih večletnega finančnega okvira uporabi metodologijo vključevanja vidika spola v proračun;

| 51. | meni, da bi bilo treba več pozornosti nameniti razvojni pomoči, zlasti pa begunski in migracijski krizi, ki je globalno vprašanje; |
| --- | --- |

51.

meni, da bi bilo treba več pozornosti nameniti razvojni pomoči, zlasti pa begunski in migracijski krizi, ki je globalno vprašanje;

Scenariji

| 52. | znova izraža nasprotovanje prihodnjim scenarijem razvoja („tako kot doslej“, „storiti manj skupaj“, „nekateri storijo več“, „radikalno preoblikovanje“), ki bi omejili ali popolnoma odpravili glavne dolgoročne naložbene politike, tj. kohezijsko politiko in skupno kmetijsko politiko. Nujno je treba preprečiti Evropo več smeri in predhodno oceniti teritorialni učinek različnih scenarijev; |
| --- | --- |

52.

znova izraža nasprotovanje prihodnjim scenarijem razvoja („tako kot doslej“, „storiti manj skupaj“, „nekateri storijo več“, „radikalno preoblikovanje“), ki bi omejili ali popolnoma odpravili glavne dolgoročne naložbene politike, tj. kohezijsko politiko in skupno kmetijsko politiko. Nujno je treba preprečiti Evropo več smeri in predhodno oceniti teritorialni učinek različnih scenarijev;

| 53. | poudarja, da se večina scenarijev osredotoča na rast BDP namesto na zagotavljanje teritorialne, ekonomske in socialne kohezije, kar ima lahko negativne posledice za prihodnost EU; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da se večina scenarijev osredotoča na rast BDP namesto na zagotavljanje teritorialne, ekonomske in socialne kohezije, kar ima lahko negativne posledice za prihodnost EU;

| 54. | ugotavlja, da je izmed predlaganih možnosti najboljši scenarij 5 („storiti veliko več skupaj“), ki je najprivlačnejši za državljane mest in regij. Prizadevati bi si bilo treba, da bi se vse države članice strinjale z velikim povečanjem proračuna EU in novimi lastnimi viri; |
| --- | --- |

54.

ugotavlja, da je izmed predlaganih možnosti najboljši scenarij 5 („storiti veliko več skupaj“), ki je najprivlačnejši za državljane mest in regij. Prizadevati bi si bilo treba, da bi se vse države članice strinjale z velikim povečanjem proračuna EU in novimi lastnimi viri;

Sklepne ugotovitve

| 55. | poudarja, da mora biti večletni finančni okvir po letu 2020 daljnoviden in prožen, da bi lahko ohranili njegovo strateško usmeritev in gotovost načrtovanja za lokalne in regionalne oblasti, se soočili z morebitnimi krizami ter preprečili vzpostavljanje ad hoc skladov zunaj tega okvira; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da mora biti večletni finančni okvir po letu 2020 daljnoviden in prožen, da bi lahko ohranili njegovo strateško usmeritev in gotovost načrtovanja za lokalne in regionalne oblasti, se soočili z morebitnimi krizami ter preprečili vzpostavljanje ad hoc skladov zunaj tega okvira;

| 56. | znova poziva k upoštevanju načel partnerstva, upravljanja na več ravneh in subsidiarnosti na vseh političnih področjih ter k spodbujanju sodelovanja med vsemi družbenimi skupinami, s ciljem zgraditi bolj demokratično EU, ki ji zaupajo vsi državljani. |
| --- | --- |

56.

znova poziva k upoštevanju načel partnerstva, upravljanja na več ravneh in subsidiarnosti na vseh političnih področjih ter k spodbujanju sodelovanja med vsemi družbenimi skupinami, s ciljem zgraditi bolj demokratično EU, ki ji zaupajo vsi državljani.

V Bruslju, 1. februarja 2018

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Glej mnenje OR Prihodnost kohezijske politike po letu 2020 – Za močno in učinkovito evropsko kohezijsko politiko po letu 2020, sprejeto 12. maja 2017.

1

(2)  Glej mnenje OR Izboljšanje upravljanja evropskega semestra: kodeks ravnanja za vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti, sprejeto 11. maja 2017.

2

(3)  Glej mnenje OR o SKP po letu 2020, sprejeto 12. julija 2017.

3

---

| 23.5.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 176/40 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 176/40

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Celostne teritorialne naložbe – izziv za kohezijsko politiko EU po letu 2020

(2018/C 176/10)

| Poročevalec: | Petr Osvald (CZ/PES), član mestnega sveta Plzna |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | N/A |

Poročevalec:

Petr Osvald (CZ/PES), član mestnega sveta Plzna

Referenčni dokument:

N/A

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | poudarja, da izvajanje instrumentov kohezijske politike, kot so celostne teritorialne naložbe (ITI), neposredno zadeva lokalne in regionalne oblasti, saj so te hkrati glavni upravičenci politike in neposredno vključene v upravljanje njenega izvajanja v okviru deljenega upravljanja. OR je nekaj let po uvedbi instrumenta celostnih teritorialnih naložb v programskem obdobju 2014–2020 in glede na njegove izjemne možnosti za spodbujanje naložbenih sinergij pri uporabi skladov ESI na to temo pripravil mnenje na lastno pobudo. Odbor meni, da je treba podrobno oceniti izkušnje lokalnih in regionalnih oblasti z izvajanjem, tako z vidika zgodb o uspehu in preglavic, na katere so naletele, in jih upoštevati pri zakonodajnem okviru za obdobje po letu 2020; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da izvajanje instrumentov kohezijske politike, kot so celostne teritorialne naložbe (ITI), neposredno zadeva lokalne in regionalne oblasti, saj so te hkrati glavni upravičenci politike in neposredno vključene v upravljanje njenega izvajanja v okviru deljenega upravljanja. OR je nekaj let po uvedbi instrumenta celostnih teritorialnih naložb v programskem obdobju 2014–2020 in glede na njegove izjemne možnosti za spodbujanje naložbenih sinergij pri uporabi skladov ESI na to temo pripravil mnenje na lastno pobudo. Odbor meni, da je treba podrobno oceniti izkušnje lokalnih in regionalnih oblasti z izvajanjem, tako z vidika zgodb o uspehu in preglavic, na katere so naletele, in jih upoštevati pri zakonodajnem okviru za obdobje po letu 2020;

Cilji kohezijske politike in lokalni pristop

| 2. | poudarja, da mora biti kohezijska politika EU prilagojena dejanskim razmeram in zahtevam posameznega območja, če naj učinkoviteje prispeva k uresničevanju ciljev EU in ustvarjanju evropske dodane vrednosti, na splošno izboljšuje socialne in ekonomske razmere in zahteve državljanov EU ter prispeva k odpravi razlik. Torej mora ne le trajno in ciljno rešiti probleme nekega območja, temveč tudi izkoristiti njegov potencial in posebnosti. Zato bi se morala posvečati predvsem regionalni politiki in teritorialnemu razvoju, zlasti pa potrebam regij, in ne posameznih sektorjev. Zdajšnja zapletena zasnova jo oddaljuje od dejanskega, prvotnega cilja. Kompleksnost in zapletenost postajata temeljni oviri za učinkovito in prilagodljivo izvajanje kohezijske politike na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da mora biti kohezijska politika EU prilagojena dejanskim razmeram in zahtevam posameznega območja, če naj učinkoviteje prispeva k uresničevanju ciljev EU in ustvarjanju evropske dodane vrednosti, na splošno izboljšuje socialne in ekonomske razmere in zahteve državljanov EU ter prispeva k odpravi razlik. Torej mora ne le trajno in ciljno rešiti probleme nekega območja, temveč tudi izkoristiti njegov potencial in posebnosti. Zato bi se morala posvečati predvsem regionalni politiki in teritorialnemu razvoju, zlasti pa potrebam regij, in ne posameznih sektorjev. Zdajšnja zapletena zasnova jo oddaljuje od dejanskega, prvotnega cilja. Kompleksnost in zapletenost postajata temeljni oviri za učinkovito in prilagodljivo izvajanje kohezijske politike na lokalni in regionalni ravni;

| 3. | opozarja, da je treba občutno spremeniti zasnovo evropskih strukturnih in investicijskih skladov, če želimo resnično učinkovitejšo kohezijsko politiko in sinergijo ter izkoristiti potencial območja, tako da bi pri izpolnjevanju prihodnjih ciljev EU in ustvarjanje evropske dodane vrednosti vodilno vlogo imel lokalni pristop (angl. place-based approach) na regionalni in lokalni ravni, ne pa nacionalni pristop in skupne prednostne naloge na državni ravni; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da je treba občutno spremeniti zasnovo evropskih strukturnih in investicijskih skladov, če želimo resnično učinkovitejšo kohezijsko politiko in sinergijo ter izkoristiti potencial območja, tako da bi pri izpolnjevanju prihodnjih ciljev EU in ustvarjanje evropske dodane vrednosti vodilno vlogo imel lokalni pristop (angl. place-based approach) na regionalni in lokalni ravni, ne pa nacionalni pristop in skupne prednostne naloge na državni ravni;

| 4. | poziva k učinkoviti uporabi prvin načela subsidiarnosti in deljenega upravljanja tudi v okviru kohezijske politike. Na podlagi teh načel bi morala EU določiti samo splošne cilje (kaj želi doseči kot celota), način, kako jih doseči, pa bi morala opredeliti lokalna in regionalna raven sama glede na konkretne razmere in potencial območja, ki se sproti spreminja; |
| --- | --- |

4.

poziva k učinkoviti uporabi prvin načela subsidiarnosti in deljenega upravljanja tudi v okviru kohezijske politike. Na podlagi teh načel bi morala EU določiti samo splošne cilje (kaj želi doseči kot celota), način, kako jih doseči, pa bi morala opredeliti lokalna in regionalna raven sama glede na konkretne razmere in potencial območja, ki se sproti spreminja;

| 5. | ugotavlja, da bo okrepitev lokalnega pristopa zahtevala rednejše obveščanje s strani služb Komisije, zlasti GD za regionalno politiko in revizijskih organov, ker bodo morali biti v neposrednem stiku ne le z nacionalnimi organi, temveč tudi lokalnimi in regionalnimi oblastmi. Omejila se bo tudi možnost za oblikovanje splošnih mehanizmov, ki sicer pocenijo in poenostavijo vodenje in nadzor, vendar kohezijsko politiko močno oddaljijo od njenih prejemnikov. Uporaba celostnih teritorialnih pristopov na podlagi dejanske udeležbe državljanov EU bo nedvomno vplivala na ustvarjanje evropske dodane vrednosti zanje, kar mora biti prednostna naloga Komisije, vseh institucij EU in držav članic; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da bo okrepitev lokalnega pristopa zahtevala rednejše obveščanje s strani služb Komisije, zlasti GD za regionalno politiko in revizijskih organov, ker bodo morali biti v neposrednem stiku ne le z nacionalnimi organi, temveč tudi lokalnimi in regionalnimi oblastmi. Omejila se bo tudi možnost za oblikovanje splošnih mehanizmov, ki sicer pocenijo in poenostavijo vodenje in nadzor, vendar kohezijsko politiko močno oddaljijo od njenih prejemnikov. Uporaba celostnih teritorialnih pristopov na podlagi dejanske udeležbe državljanov EU bo nedvomno vplivala na ustvarjanje evropske dodane vrednosti zanje, kar mora biti prednostna naloga Komisije, vseh institucij EU in držav članic;

| 6. | poudarja, da je treba, če želimo zgraditi EU za državljane, pri politikah izhajati iz naselij, ne glede na njihovo velikost, tj. tako iz skupnosti in regij. Naselja izpolnjujejo bistveno in edinstveno vlogo za državljane z vidika kakovosti življenja, okolja, izobraževanja, zaposlovanja, socialnih storitev in zdravstva, kulture in tako naprej. Glede na to, da so najbliže državljanom, bolje razumejo njihove potrebe in se bolje zavedajo socialnih in demografskih sprememb. Ustvarjajo namreč pogoje za kakovost življenja ljudi, glede na to, kaj jih zanima in kaj je zanje pomembno, ter tako ustvarjajo neizpodbitno evropsko dodano vrednost; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je treba, če želimo zgraditi EU za državljane, pri politikah izhajati iz naselij, ne glede na njihovo velikost, tj. tako iz skupnosti in regij. Naselja izpolnjujejo bistveno in edinstveno vlogo za državljane z vidika kakovosti življenja, okolja, izobraževanja, zaposlovanja, socialnih storitev in zdravstva, kulture in tako naprej. Glede na to, da so najbliže državljanom, bolje razumejo njihove potrebe in se bolje zavedajo socialnih in demografskih sprememb. Ustvarjajo namreč pogoje za kakovost življenja ljudi, glede na to, kaj jih zanima in kaj je zanje pomembno, ter tako ustvarjajo neizpodbitno evropsko dodano vrednost;

| 7. | zato poudarja, da regionalna politika in regionalna razsežnost kohezijske politike ljudem prinašata ne le konkreten neposreden učinek, s čimer EU kot tako približujeta državljanom, opozarjata na njene dejanske prednosti za življenje ljudi ter prispevata k odpravljanju gospodarskih in negospodarskih razlik, temveč predvsem ustvarjata osnovne pogoje za izvajanje drugih politik EU. Zdi se mu torej nujno, da v uresničevanju regionalne kohezijske politike vidi nedvomno evropsko dodano vrednost, enako kot v podpori za znanost in raziskave kot taki. Pri uresničevanju regionalne kohezijske politike zato ne bi smelo biti nujno dokazovati evropske dodane vrednosti posameznih vrst dejavnosti ali celo projektov, pač pa upoštevati njen skupni prispevek, skupaj s horizontalnimi in vertikalnimi sinergijami; |
| --- | --- |

7.

zato poudarja, da regionalna politika in regionalna razsežnost kohezijske politike ljudem prinašata ne le konkreten neposreden učinek, s čimer EU kot tako približujeta državljanom, opozarjata na njene dejanske prednosti za življenje ljudi ter prispevata k odpravljanju gospodarskih in negospodarskih razlik, temveč predvsem ustvarjata osnovne pogoje za izvajanje drugih politik EU. Zdi se mu torej nujno, da v uresničevanju regionalne kohezijske politike vidi nedvomno evropsko dodano vrednost, enako kot v podpori za znanost in raziskave kot taki. Pri uresničevanju regionalne kohezijske politike zato ne bi smelo biti nujno dokazovati evropske dodane vrednosti posameznih vrst dejavnosti ali celo projektov, pač pa upoštevati njen skupni prispevek, skupaj s horizontalnimi in vertikalnimi sinergijami;

| 8. | opozarja, da morajo za boljšo podobo kohezijske politike in EU kot celote v očeh državljanov projekti, ki se izvajajo kot del te politike, državljanom prinašati dejanske koristi, ki odsevajo njihove potrebe. Regionalno kohezijsko politiko bi bilo zato treba vzpostaviti za vse vrste naselij, od lokalnih skupnosti do regij, vključno z najbolj oddaljenimi regijami, in upoštevati razmere na terenu pa tudi potencial in potrebe naselja z vidika časa, pogojev in lege. Zato bi bilo treba sprejeti pristop od spodaj navzgor in čim bolj izkoristiti potencial celostnega pristopa in medsebojnih sinergij. Regionalna in lokalna raven ter funkcionalna območja, ki zajemajo več upravnih ali statističnih območij, bi morali imeti ključno vlogo pri oblikovanju sinergij in povezovanju (ob upoštevanju logičnih povezav s sosednjimi regijami ter interesov ali zahtev nižjih teritorialnih enot), saj združujejo jasno načrtovanje in strategije s poznavanjem lokalnih razmer; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da morajo za boljšo podobo kohezijske politike in EU kot celote v očeh državljanov projekti, ki se izvajajo kot del te politike, državljanom prinašati dejanske koristi, ki odsevajo njihove potrebe. Regionalno kohezijsko politiko bi bilo zato treba vzpostaviti za vse vrste naselij, od lokalnih skupnosti do regij, vključno z najbolj oddaljenimi regijami, in upoštevati razmere na terenu pa tudi potencial in potrebe naselja z vidika časa, pogojev in lege. Zato bi bilo treba sprejeti pristop od spodaj navzgor in čim bolj izkoristiti potencial celostnega pristopa in medsebojnih sinergij. Regionalna in lokalna raven ter funkcionalna območja, ki zajemajo več upravnih ali statističnih območij, bi morali imeti ključno vlogo pri oblikovanju sinergij in povezovanju (ob upoštevanju logičnih povezav s sosednjimi regijami ter interesov ali zahtev nižjih teritorialnih enot), saj združujejo jasno načrtovanje in strategije s poznavanjem lokalnih razmer;

| 9. | poudarja, da obstaja nesporna evropska dodana vrednost z vidika državljanov EU, in sicer izboljšanje kakovosti življenja v naseljih in v EU kot celoti. Izboljšanje kakovosti življenja v naseljih je pogoj za uspešno izvajanje vseh drugih politik EU. Ta evropska dodana vrednost se s sektorskim pristopom lahko upošteva le v omejenem obsegu, zelo učinkovito pa s horizontalnimi prednostnimi nalogami regije, kot so: kakovost življenja v naseljih (tj. lokalna in regionalna mobilnost, zlasti mobilnost delavcev, zaposlovanje in zaposljivost, socialne in kulturne storitve, vključevanje, varnost itd.) in pametne skupnosti, izkoriščanje lokalnega gospodarskega in negospodarskega potenciala itd. Uresničevanje najpomembnejših prednostnih nalog za državljane v okviru sektorskih prednostnih nalog ima (lahko) le omejen učinek. Ker poleg tega te niso prilagojene lokalnim razmeram, se med državljani pojavljajo (velikokrat utemeljeni) dvomi o koristih ne samo zanje, temveč tudi za EU kot celoto. Za upoštevanje konkretne evropske dodane vrednosti za državljane EU je učinkovita le uporaba celostnega teritorialnega pristopa, ki temelji na lokalnih razmerah, in ne sektorskega ali nacionalnega pristopa; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da obstaja nesporna evropska dodana vrednost z vidika državljanov EU, in sicer izboljšanje kakovosti življenja v naseljih in v EU kot celoti. Izboljšanje kakovosti življenja v naseljih je pogoj za uspešno izvajanje vseh drugih politik EU. Ta evropska dodana vrednost se s sektorskim pristopom lahko upošteva le v omejenem obsegu, zelo učinkovito pa s horizontalnimi prednostnimi nalogami regije, kot so: kakovost življenja v naseljih (tj. lokalna in regionalna mobilnost, zlasti mobilnost delavcev, zaposlovanje in zaposljivost, socialne in kulturne storitve, vključevanje, varnost itd.) in pametne skupnosti, izkoriščanje lokalnega gospodarskega in negospodarskega potenciala itd. Uresničevanje najpomembnejših prednostnih nalog za državljane v okviru sektorskih prednostnih nalog ima (lahko) le omejen učinek. Ker poleg tega te niso prilagojene lokalnim razmeram, se med državljani pojavljajo (velikokrat utemeljeni) dvomi o koristih ne samo zanje, temveč tudi za EU kot celoto. Za upoštevanje konkretne evropske dodane vrednosti za državljane EU je učinkovita le uporaba celostnega teritorialnega pristopa, ki temelji na lokalnih razmerah, in ne sektorskega ali nacionalnega pristopa;

| 10. | opozarja, da sedmo poročilo o koheziji, objavljeno v letu 2017, kaže na povečanje neenakosti na podregionalni ravni, celo v najbogatejših regijah. Glede na izziv, ki ga prinaša odprava teh neenakosti na podregionalni ravni, se instrument celostnih teritorialnih naložb premalo uporablja. Izkušnje iz obdobja 2014–2020 kažejo, da se v pomoč mestnim in podeželskim območjem, ki se soočajo z največ težavami, lahko uporabljajo celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost. V nekaterih regijah je namreč izvajanje teh instrumentov in dodelitev sredstev ESRR temeljilo na kazalnikih brezposelnosti in dinamiki gospodarstva. Območjem z največ težavami je bilo zagotovljenih več sredstev ESRR kot območjem z najvišjo stopnjo blaginje. Ta logika ozemeljske pravičnosti je bistvena zato, da v okviru splošne gospodarske rasti nobeno območje ne bi preveč zaostajalo; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da sedmo poročilo o koheziji, objavljeno v letu 2017, kaže na povečanje neenakosti na podregionalni ravni, celo v najbogatejših regijah. Glede na izziv, ki ga prinaša odprava teh neenakosti na podregionalni ravni, se instrument celostnih teritorialnih naložb premalo uporablja. Izkušnje iz obdobja 2014–2020 kažejo, da se v pomoč mestnim in podeželskim območjem, ki se soočajo z največ težavami, lahko uporabljajo celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost. V nekaterih regijah je namreč izvajanje teh instrumentov in dodelitev sredstev ESRR temeljilo na kazalnikih brezposelnosti in dinamiki gospodarstva. Območjem z največ težavami je bilo zagotovljenih več sredstev ESRR kot območjem z najvišjo stopnjo blaginje. Ta logika ozemeljske pravičnosti je bistvena zato, da v okviru splošne gospodarske rasti nobeno območje ne bi preveč zaostajalo;

| 11. | pozdravlja poročilo Integrated territorial and urban strategies: how are ESIF adding value in 2014–2020?
   (1), ki ga je Evropska komisija objavila decembra 2017, in se strinja z ugotovitvami v poročilu. Pri tem izpostavlja zlasti naslednje točke, ki se nanašajo na dosedanje izkušnje lokalnih in regionalnih oblasti:






  — | celostne teritorialne naložbe lahko odgovorijo na razvojne potrebe in težave ter prispevajo k oblikovanju odzivov od spodaj navzgor z dejavnim vključevanjem lokalnih prebivalcev in institucij, da se zagotovi, da „nobena oseba ali regija ni zapostavljena“. Poleg tega lahko odgovorijo tudi na pretrese ali nepričakovane dogodke na lokalni ravni s celostnimi svežnji, ki zagotavljajo vsebino akcijskim načrtom; |
| --- | --- | --- |

11.

pozdravlja poročilo Integrated territorial and urban strategies: how are ESIF adding value in 2014–2020?
   (1), ki ga je Evropska komisija objavila decembra 2017, in se strinja z ugotovitvami v poročilu. Pri tem izpostavlja zlasti naslednje točke, ki se nanašajo na dosedanje izkušnje lokalnih in regionalnih oblasti:

—

celostne teritorialne naložbe lahko odgovorijo na razvojne potrebe in težave ter prispevajo k oblikovanju odzivov od spodaj navzgor z dejavnim vključevanjem lokalnih prebivalcev in institucij, da se zagotovi, da „nobena oseba ali regija ni zapostavljena“. Poleg tega lahko odgovorijo tudi na pretrese ali nepričakovane dogodke na lokalni ravni s celostnimi svežnji, ki zagotavljajo vsebino akcijskim načrtom;

| — | mestne in teritorialne strategije so jasen dokaz, da kohezijska politika spodbuja izvajanje lokalnih pristopov k regionalnemu in mestnemu razvoju ter spodbuja ukrepe, prilagojene lokalnim posebnostim in ob upoštevanju stališč zainteresiranih strani pa tudi splošnih ciljev EU ter dodane vrednosti EU in prožnosti; |
| --- | --- |

—

mestne in teritorialne strategije so jasen dokaz, da kohezijska politika spodbuja izvajanje lokalnih pristopov k regionalnemu in mestnemu razvoju ter spodbuja ukrepe, prilagojene lokalnim posebnostim in ob upoštevanju stališč zainteresiranih strani pa tudi splošnih ciljev EU ter dodane vrednosti EU in prožnosti;

| — | strategije odražajo celostni razvoj, saj so večsektorske, večpartnerske in se (v številnih primerih) financirajo iz več skladov. Spodbujajo vertikalno in horizontalno sodelovanje, teritorialno povezovanje in izmenjavo znanja. Na ravni EU že dolgo poteka razprava o tem, kako spodbuditi boljše sodelovanje in povezovanje med različnimi političnimi področji in organi, povezovanje ukrepov pa je pogosto najbolj praktično in tudi izvedljivo na lokalni ravni; |
| --- | --- |

—

strategije odražajo celostni razvoj, saj so večsektorske, večpartnerske in se (v številnih primerih) financirajo iz več skladov. Spodbujajo vertikalno in horizontalno sodelovanje, teritorialno povezovanje in izmenjavo znanja. Na ravni EU že dolgo poteka razprava o tem, kako spodbuditi boljše sodelovanje in povezovanje med različnimi političnimi področji in organi, povezovanje ukrepov pa je pogosto najbolj praktično in tudi izvedljivo na lokalni ravni;

| — | celostne teritorialne naložbe prinašajo precej institucionalnih inovacij na področju regionalnega in mestnega razvoja, poleg tega pa ustvarjajo nove odnose in način dela. Oblikovanje in izvajanje strategije sta spodbudila k novim načinom dela, razmišljanja in sodelovanja. V številnih primerih se s tem ustvarja tudi sodelovanje in povezovanje med različnimi centri oziroma območji; |
| --- | --- |

—

celostne teritorialne naložbe prinašajo precej institucionalnih inovacij na področju regionalnega in mestnega razvoja, poleg tega pa ustvarjajo nove odnose in način dela. Oblikovanje in izvajanje strategije sta spodbudila k novim načinom dela, razmišljanja in sodelovanja. V številnih primerih se s tem ustvarja tudi sodelovanje in povezovanje med različnimi centri oziroma območji;

Celostne teritorialne naložbe in sedanje programsko obdobje

| 12. | trdi, da so celostne teritorialne naložbe učinkovito sredstvo za uporabo lokalnega pristopa – in to v vsem svojem obsegu –, ki se v številnih državah članicah uporablja že v sedanjem programskem obdobju v določenih okoliščinah in v različnih oblikah, in sicer od regionalnih celostnih teritorialnih naložb prek strnjenih mestnih naselij (celostne teritorialne naložbe za urbani razvoj po členu 7), do lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in drugih celostnih teritorialnih instrumentov; |
| --- | --- |

12.

trdi, da so celostne teritorialne naložbe učinkovito sredstvo za uporabo lokalnega pristopa – in to v vsem svojem obsegu –, ki se v številnih državah članicah uporablja že v sedanjem programskem obdobju v določenih okoliščinah in v različnih oblikah, in sicer od regionalnih celostnih teritorialnih naložb prek strnjenih mestnih naselij (celostne teritorialne naložbe za urbani razvoj po členu 7), do lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in drugih celostnih teritorialnih instrumentov;

| 13. | odobrava dejstvo, da je bila med pripravami na to programsko obdobje objavljena vrsta zelo kakovostnih dokumentov, ki opozarjajo, da je za večjo učinkovitost skladov EU in usmerjenost v rezultate projektov nujno uporabiti celostni teritorialni pristop na podlagi lokalnih razmer, ki se sčasoma spreminjajo. V teh dokumentih so predlagana dejanska načela njegove zasnove in izvajanja. Žal pa se ta načela niso vedno izvajala sistematično in je v sedanjem programskem obdobju prevladoval nacionalni in zelo sektorski pristop, kar je morda za Komisijo z administrativnega vidika sicer pomenilo manj dela, a kot je razvidno iz nedavnih razprav o stanju kohezijske politike, ne dosega potrebnega učinka v posameznih regijah in za posamezne državljane EU; |
| --- | --- |

13.

odobrava dejstvo, da je bila med pripravami na to programsko obdobje objavljena vrsta zelo kakovostnih dokumentov, ki opozarjajo, da je za večjo učinkovitost skladov EU in usmerjenost v rezultate projektov nujno uporabiti celostni teritorialni pristop na podlagi lokalnih razmer, ki se sčasoma spreminjajo. V teh dokumentih so predlagana dejanska načela njegove zasnove in izvajanja. Žal pa se ta načela niso vedno izvajala sistematično in je v sedanjem programskem obdobju prevladoval nacionalni in zelo sektorski pristop, kar je morda za Komisijo z administrativnega vidika sicer pomenilo manj dela, a kot je razvidno iz nedavnih razprav o stanju kohezijske politike, ne dosega potrebnega učinka v posameznih regijah in za posamezne državljane EU;

| 14. | meni, da je od navedenih dokumentov najpomembnejši dokument z naslovom Agenda za reformo kohezijske politike – Krajevni pristop k spopadanju z izzivi in pričakovanji EU iz aprila 2009, t. i. Barcovo poročilo, ki se opira na celostni teritorialni pristop in lokalni pristop kot temelja za oživitev kohezijske politike ter poziva k „lokalno naravnani razvojni strategiji, usmerjeni v oba glavna cilja, tako ekonomskega kot socialnega“; |
| --- | --- |

14.

meni, da je od navedenih dokumentov najpomembnejši dokument z naslovom Agenda za reformo kohezijske politike – Krajevni pristop k spopadanju z izzivi in pričakovanji EU iz aprila 2009, t. i. Barcovo poročilo, ki se opira na celostni teritorialni pristop in lokalni pristop kot temelja za oživitev kohezijske politike ter poziva k „lokalno naravnani razvojni strategiji, usmerjeni v oba glavna cilja, tako ekonomskega kot socialnega“;

| 15. | odobrava dejstvo, da je Evropska komisija (GD za regionalno politiko) poleg tega v sodelovanju s strokovnjaki pripravila izredno kakovosten dokument
  Scenarios for Integrated Territorial Investment
  (Scenariji za celostne teritorialne naložbe), ki je bil objavljen januarja 2015 in v katerem so predlagani štirje scenariji za izvajanje celostnih ozemeljskih naložb na podlagi različnih razmer in ozemeljskih značilnosti. Tudi zaradi pozne objave (šele leta 2015) so se predlogi iz dokumenta v sedanjem programskem obdobju uporabljali v zelo omejenem obsegu. Bilo bi koristno, da bi razprave o prihodnjih celostnih teritorialnih naložbah izhajale iz njega; |
| --- | --- |

15.

odobrava dejstvo, da je Evropska komisija (GD za regionalno politiko) poleg tega v sodelovanju s strokovnjaki pripravila izredno kakovosten dokument
  Scenarios for Integrated Territorial Investment
  (Scenariji za celostne teritorialne naložbe), ki je bil objavljen januarja 2015 in v katerem so predlagani štirje scenariji za izvajanje celostnih ozemeljskih naložb na podlagi različnih razmer in ozemeljskih značilnosti. Tudi zaradi pozne objave (šele leta 2015) so se predlogi iz dokumenta v sedanjem programskem obdobju uporabljali v zelo omejenem obsegu. Bilo bi koristno, da bi razprave o prihodnjih celostnih teritorialnih naložbah izhajale iz njega;

| 16. | veseli ga, da je v sedanjem programskem obdobju pri izvajanju celostnih teritorialnih naložb sodelovalo dvajset držav. Žal so nekatere države uporabljale celostne teritorialne naložbe samo v zvezi z uporabo člena 7 uredbe o ESRR, po katerem se najmanj 5 % sredstev ESRR, dodeljenih na nacionalni ravni v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“, dodeli celovitim strategijam trajnostnega urbanega razvoja, brez zadostnega upoštevanja dejanskih potreb lokalne in regionalne ravni. Precej držav članic je ta instrument uporabljalo tudi v širšem smislu („tematske“ celostne teritorialne naložbe, ki se izvajajo na podlagi člena 36 uredbe o skupnih določbah). Ta pomembni potencial za celostne naložbe bi v prihodnje lahko optimizirali na podlagi obstoječih primerov dobre prakse in z nadaljnjim prilagajanjem instrumenta različnim lokalnim in regionalnim potrebam, s čimer bi uresničili priporočila iz tega mnenja; |
| --- | --- |

16.

veseli ga, da je v sedanjem programskem obdobju pri izvajanju celostnih teritorialnih naložb sodelovalo dvajset držav. Žal so nekatere države uporabljale celostne teritorialne naložbe samo v zvezi z uporabo člena 7 uredbe o ESRR, po katerem se najmanj 5 % sredstev ESRR, dodeljenih na nacionalni ravni v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“, dodeli celovitim strategijam trajnostnega urbanega razvoja, brez zadostnega upoštevanja dejanskih potreb lokalne in regionalne ravni. Precej držav članic je ta instrument uporabljalo tudi v širšem smislu („tematske“ celostne teritorialne naložbe, ki se izvajajo na podlagi člena 36 uredbe o skupnih določbah). Ta pomembni potencial za celostne naložbe bi v prihodnje lahko optimizirali na podlagi obstoječih primerov dobre prakse in z nadaljnjim prilagajanjem instrumenta različnim lokalnim in regionalnim potrebam, s čimer bi uresničili priporočila iz tega mnenja;

| 17. | obžaluje, da je prišlo do velike zamude pri izvajanju celostnih teritorialnih pristopov in da ta instrument še ni mogel ustvariti vseh sinergij, ki bi jih lahko in bi jih moral. Vendar pa se na podlagi tega ne more in ne sme sklepati, da izvajanje kohezijske politike EU s celostnimi teritorialnimi naložbami ni učinkovito. Ravno nasprotno, glede na vse težave in nejasnosti, dejstvo, da je ta instrument – po zaslugi izjemnih prizadevanj vseh deležnikov – sploh zaživel in prinaša rezultate, ki imajo zares pozitiven učinek za skupnosti in državljane, dokazuje njegov potencial. Poleg tega OR poudarja dodano vrednost celostnih teritorialnih pristopov pri krepitvi zmogljivosti v nekaterih okoliščinah, saj so olajšali celostni teritorialni pristop in upravljanje na več ravneh, kjer ju še ni bilo.
  Sodeč po ugotovitvah delavnice na sedežu Evropskega odbora regij v letu 2017 o stanju na področju trajnostnega urbanega razvoja ter celostnih teritorialnih naložb (2) so glavne težave pri uvajanju celostnih teritorialnih naložb v sedanjem programskem obdobju:






  — | pozna objava Smernic za države članice o celostnem trajnostnem urbanem razvoju (člen 7 uredbe o ESRR), ki jih je Evropska komisija objavila komaj maja 2015. Na podlagi tega dokumenta so se nato izoblikovali struktura izvajanja celostnih teritorialnih naložb v državah članicah, opredelitev mestnih območij ter postopki za odobritev političnih dokumentov o urbanem razvoju in ti dokumenti kot taki. Šele nato se je lahko začelo načrtovanje posameznih projektov; |
| --- | --- | --- |

17.

obžaluje, da je prišlo do velike zamude pri izvajanju celostnih teritorialnih pristopov in da ta instrument še ni mogel ustvariti vseh sinergij, ki bi jih lahko in bi jih moral. Vendar pa se na podlagi tega ne more in ne sme sklepati, da izvajanje kohezijske politike EU s celostnimi teritorialnimi naložbami ni učinkovito. Ravno nasprotno, glede na vse težave in nejasnosti, dejstvo, da je ta instrument – po zaslugi izjemnih prizadevanj vseh deležnikov – sploh zaživel in prinaša rezultate, ki imajo zares pozitiven učinek za skupnosti in državljane, dokazuje njegov potencial. Poleg tega OR poudarja dodano vrednost celostnih teritorialnih pristopov pri krepitvi zmogljivosti v nekaterih okoliščinah, saj so olajšali celostni teritorialni pristop in upravljanje na več ravneh, kjer ju še ni bilo.

Sodeč po ugotovitvah delavnice na sedežu Evropskega odbora regij v letu 2017 o stanju na področju trajnostnega urbanega razvoja ter celostnih teritorialnih naložb (2) so glavne težave pri uvajanju celostnih teritorialnih naložb v sedanjem programskem obdobju:

—

pozna objava Smernic za države članice o celostnem trajnostnem urbanem razvoju (člen 7 uredbe o ESRR), ki jih je Evropska komisija objavila komaj maja 2015. Na podlagi tega dokumenta so se nato izoblikovali struktura izvajanja celostnih teritorialnih naložb v državah članicah, opredelitev mestnih območij ter postopki za odobritev političnih dokumentov o urbanem razvoju in ti dokumenti kot taki. Šele nato se je lahko začelo načrtovanje posameznih projektov;

| — | temeljni problem pri izvajanju in oblikovanju strategij mestnih območij za celostne teritorialne naložbe je bilo v večini držav dejstvo, da so bili ob začetku priprav na izvajanje teh naložb že odobreni operativni programi (OP), njihovi kazalniki in strukture upravljanja, pri čemer niso bile upoštevane celostne teritorialne naložbe. Zato je bilo treba strategije urbanega razvoja prilagoditi že določenim posameznim operativnim programom in kazalnikom, kar je občutno omejilo prilagodljivost strategij in njihov dejanski prispevek k sinergiji; |
| --- | --- |

—

temeljni problem pri izvajanju in oblikovanju strategij mestnih območij za celostne teritorialne naložbe je bilo v večini držav dejstvo, da so bili ob začetku priprav na izvajanje teh naložb že odobreni operativni programi (OP), njihovi kazalniki in strukture upravljanja, pri čemer niso bile upoštevane celostne teritorialne naložbe. Zato je bilo treba strategije urbanega razvoja prilagoditi že določenim posameznim operativnim programom in kazalnikom, kar je občutno omejilo prilagodljivost strategij in njihov dejanski prispevek k sinergiji;

| — | v nekaterih primerih ni prišlo do zavezujoče dodelitve sredstev OP za celostne teritorialne naložbe, s čimer sta samo načelo izvajanja in doseganje sinergije na podlagi celostnih teritorialnih naložb izgubila ves smisel; |
| --- | --- |

—

v nekaterih primerih ni prišlo do zavezujoče dodelitve sredstev OP za celostne teritorialne naložbe, s čimer sta samo načelo izvajanja in doseganje sinergije na podlagi celostnih teritorialnih naložb izgubila ves smisel;

| — | zamude pri izvajanju in oblikovanje po nepotrebnem zapletenih struktur izvajanja celostnih teritorialnih naložb, pri čemer je treba tudi na ravni mestnih okolij ustanoviti posredniške subjekte, ki spremljajo in ocenjujejo projekte, čeprav dejanska izbira projektov večinoma poteka le na ravni organov upravljanja posameznih operativnih programov. Te strukture se v nekaterih primerih zdijo nesorazmerne tako glede na majhen obseg sredstev, dodeljenih za celostne teritorialne naložbe, kot glede na zelo omejene pristojnosti teh posredniških subjektov in morebitno podvajanje dela. Tako zapletene strukture izvajanja v takih primerih nesorazmerno zapletejo ves postopek; |
| --- | --- |

—

zamude pri izvajanju in oblikovanje po nepotrebnem zapletenih struktur izvajanja celostnih teritorialnih naložb, pri čemer je treba tudi na ravni mestnih okolij ustanoviti posredniške subjekte, ki spremljajo in ocenjujejo projekte, čeprav dejanska izbira projektov večinoma poteka le na ravni organov upravljanja posameznih operativnih programov. Te strukture se v nekaterih primerih zdijo nesorazmerne tako glede na majhen obseg sredstev, dodeljenih za celostne teritorialne naložbe, kot glede na zelo omejene pristojnosti teh posredniških subjektov in morebitno podvajanje dela. Tako zapletene strukture izvajanja v takih primerih nesorazmerno zapletejo ves postopek;

| — | v okviru izvajanja sta nezadostno upoštevana področje in pristojnost organov, odgovornih za izbor ukrepov (opredeljenih v členu 7 uredbe o ESRR). Pri izvajanju celostnih teritorialnih strategij trajnostnega urbanega razvoja za širše funkcionalno območje, ki presega katastrske meje mest, je položaj podregionalnih organov, ki delujejo na podlagi širokega partnerstva akterjev na območju in upravljanja na več ravneh, s pravnega vidika večinoma premalo utrjen. |
| --- | --- |

—

v okviru izvajanja sta nezadostno upoštevana področje in pristojnost organov, odgovornih za izbor ukrepov (opredeljenih v členu 7 uredbe o ESRR). Pri izvajanju celostnih teritorialnih strategij trajnostnega urbanega razvoja za širše funkcionalno območje, ki presega katastrske meje mest, je položaj podregionalnih organov, ki delujejo na podlagi širokega partnerstva akterjev na območju in upravljanja na več ravneh, s pravnega vidika večinoma premalo utrjen.

Na delavnici so opozorili tudi na pozitivne vidike, zlasti določena sredstva za izvajanje strategij ter ustvarjanje sinergij med projekti ter predvsem reševanje problemov na podlagi lokalnih razmer in potenciala, tj. z dejansko uporabo lokalnega pristopa;

Kako naprej po letu 2020 – predlogi za prihodnje programsko obdobje

| 18. | meni, da bi morala zasnova izvajanja celostnih teritorialnih naložb po letu 2020 temeljiti na sedanjih izkušnjah z njihovim izvajanjem. Vendar pa ne bi bilo prav, da bi v prihodnjem obdobju zgolj spremenili sedanji (prostovoljni) sistem uporabe celostnih teritorialnih naložb. Sedanje izkušnje je treba obravnavati le kot preskusne rezultate pilotnih projektov in jih uporabiti kot temelj za resnično preobrazbo kohezijske politike EU v politiko, ki bi v osnovi temeljila na regionalnem razvoju, celostnem teritorialnem pristopu in lokalnem pristopu ter dejansko izkoriščala potencial območja in reševala njegove gospodarske in socialne probleme ter izzive v korist državljanov EU in Unije kot celote; |
| --- | --- |

18.

meni, da bi morala zasnova izvajanja celostnih teritorialnih naložb po letu 2020 temeljiti na sedanjih izkušnjah z njihovim izvajanjem. Vendar pa ne bi bilo prav, da bi v prihodnjem obdobju zgolj spremenili sedanji (prostovoljni) sistem uporabe celostnih teritorialnih naložb. Sedanje izkušnje je treba obravnavati le kot preskusne rezultate pilotnih projektov in jih uporabiti kot temelj za resnično preobrazbo kohezijske politike EU v politiko, ki bi v osnovi temeljila na regionalnem razvoju, celostnem teritorialnem pristopu in lokalnem pristopu ter dejansko izkoriščala potencial območja in reševala njegove gospodarske in socialne probleme ter izzive v korist državljanov EU in Unije kot celote;

| 19. | predlaga, da se pri zasnovi prihodnjega programskega obdobja izhaja iz večkrat navedenega dokumenta Scenarios for Integrated Territorial Investment, ki naj se uporablja v čim večjem obsegu. Pristop, ki temelji na načelu uporabe celostnih teritorialnih naložb, bi bilo treba bolj izkoristiti zunaj mestnih območij, kjer se zdaj uporablja najpogosteje, ter širše uporabljati na različnih podeželskih in funkcionalnih območjih, opredeljenih na podlagi različnih lokalnih razmer v štirih scenarijih v navedenem dokumentu. Uporaba instrumenta celostnih teritorialnih naložb na funkcionalnih območjih je zelo pomembna, saj je lahko usmerjena pomoč tem regijam, ki temelji na strategiji od spodaj navzgor, še posebej učinkovita in plodna z vidika ustvarjanja sinergij med lastnimi sredstvi in zunanjimi viri financiranja. Da bi lahko izkoristili ves potencial celostnih teritorialnih naložb in bi te postale ključni instrument za uresničevanje regionalne kohezijske politike EU, in sicer vedno na podlagi načela partnerstva, pri čemer bi se zagotovila udeležba in sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti pri oblikovanju, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju strategij, bi njihovo izvajanje morale v prihodnjem programskem obdobju obvezno omogočiti vse države članice; |
| --- | --- |

19.

predlaga, da se pri zasnovi prihodnjega programskega obdobja izhaja iz večkrat navedenega dokumenta Scenarios for Integrated Territorial Investment, ki naj se uporablja v čim večjem obsegu. Pristop, ki temelji na načelu uporabe celostnih teritorialnih naložb, bi bilo treba bolj izkoristiti zunaj mestnih območij, kjer se zdaj uporablja najpogosteje, ter širše uporabljati na različnih podeželskih in funkcionalnih območjih, opredeljenih na podlagi različnih lokalnih razmer v štirih scenarijih v navedenem dokumentu. Uporaba instrumenta celostnih teritorialnih naložb na funkcionalnih območjih je zelo pomembna, saj je lahko usmerjena pomoč tem regijam, ki temelji na strategiji od spodaj navzgor, še posebej učinkovita in plodna z vidika ustvarjanja sinergij med lastnimi sredstvi in zunanjimi viri financiranja. Da bi lahko izkoristili ves potencial celostnih teritorialnih naložb in bi te postale ključni instrument za uresničevanje regionalne kohezijske politike EU, in sicer vedno na podlagi načela partnerstva, pri čemer bi se zagotovila udeležba in sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti pri oblikovanju, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju strategij, bi njihovo izvajanje morale v prihodnjem programskem obdobju obvezno omogočiti vse države članice;

| 20. | predlaga tudi, da naj bodo pri oblikovanju splošnih celovitih strategij izhodišče funkcionalna in logično zaokrožena območja, ki ne bi smela biti večja od regij NUTS III, če iz logičnih povezav na danem območju ne izhaja drugačna funkcionalna celota, v okviru katere je strategijo mogoče izvajati učinkoviteje. To sicer ne pomeni, da bi morali biti organi na ravni NUTS III ali enakovredne regije tudi edini upravljavski organ za uresničevanje strategije celostnih teritorialnih naložb ali da bi morala biti na tem območju izoblikovana samo ena celostna strategija. Nasprotno pa se mu zdi primerno, da bi bile na podlagi lokalnih in funkcionalnih razmer ter logičnih povezav oblikovane posamezne strategije celostnih teritorialnih naložb za različne vrste območij v večkrat navedeni funkcionalni enoti, njihovi rezultati in učinki pa usklajeni na tej ravni. Ta uskladitev bi morala omogočiti logične tematske povezave s sosednjimi regijami ter upoštevati interese ali zahteve nižjih ozemeljskih enot. Izvajanje in upravljanje strategij bi morala potekati tako, da je učinek čim večji, predvsem pa morata biti prostovoljna ter upoštevati lokalne razmere in okoliščine; |
| --- | --- |

20.

predlaga tudi, da naj bodo pri oblikovanju splošnih celovitih strategij izhodišče funkcionalna in logično zaokrožena območja, ki ne bi smela biti večja od regij NUTS III, če iz logičnih povezav na danem območju ne izhaja drugačna funkcionalna celota, v okviru katere je strategijo mogoče izvajati učinkoviteje. To sicer ne pomeni, da bi morali biti organi na ravni NUTS III ali enakovredne regije tudi edini upravljavski organ za uresničevanje strategije celostnih teritorialnih naložb ali da bi morala biti na tem območju izoblikovana samo ena celostna strategija. Nasprotno pa se mu zdi primerno, da bi bile na podlagi lokalnih in funkcionalnih razmer ter logičnih povezav oblikovane posamezne strategije celostnih teritorialnih naložb za različne vrste območij v večkrat navedeni funkcionalni enoti, njihovi rezultati in učinki pa usklajeni na tej ravni. Ta uskladitev bi morala omogočiti logične tematske povezave s sosednjimi regijami ter upoštevati interese ali zahteve nižjih ozemeljskih enot. Izvajanje in upravljanje strategij bi morala potekati tako, da je učinek čim večji, predvsem pa morata biti prostovoljna ter upoštevati lokalne razmere in okoliščine;

| 21. | izrecno priporoča, da so vsa sredstva za celostne teritorialne naložbe po možnosti zbrana v enem samem operativnem programu, financiranem iz več skladov, tako da se posamezne celostne teritorialne naložbe vedno nanašajo na en sam operativni program – tj. da so posamezni organi, ki izvajajo celostne teritorialne naložbe, v stiku z le enim upravljavskim organom operativnega programa. Veliko večja dodana vrednost celostnih teritorialnih naložb namreč izhaja iz financiranja iz več skladov. Skupna pravila, ki bi vključevala naložbe iz ESRR, ESS, Kohezijskega sklada in tiste dele EKSRP, ki se nanašajo na splošni razvoj podeželja, bi bil najučinkovitejši način za doseganje ciljev kohezijske politike. Če za prihodnje programsko obdobje ne bo sprejeto načelo navezave celostnih teritorialnih naložb na en sam operativni program, bo nujno preprečiti zapletene povezave s posameznimi sektorskimi operativnimi programi. OR podpira programe, financirane iz več skladov, ki se izvajajo na regionalni ravni. Operativni program, katerega del bodo celostne teritorialne naložbe, bi se seveda moral financirati iz več skladov. Da bi dosegli večje sinergije, bi moralo biti mogoče z instrumentom celostnih teritorialnih naložb ustvariti tudi operativne povezave z drugimi operativnimi programi in instrumenti, kakršna sta Obzorje in EFSI, kjer je to primerno. Izvajalskim organom celostnih teritorialnih naložb na vseh ravneh bi morala biti omogočena kar največja prožnost pri doseganju ciljev. Morebitna določitev glavnega sklada za tehnično pomoč bi lahko prav tako olajšala izvajanje več skladov hkrati. |
| --- | --- |

21.

izrecno priporoča, da so vsa sredstva za celostne teritorialne naložbe po možnosti zbrana v enem samem operativnem programu, financiranem iz več skladov, tako da se posamezne celostne teritorialne naložbe vedno nanašajo na en sam operativni program – tj. da so posamezni organi, ki izvajajo celostne teritorialne naložbe, v stiku z le enim upravljavskim organom operativnega programa. Veliko večja dodana vrednost celostnih teritorialnih naložb namreč izhaja iz financiranja iz več skladov. Skupna pravila, ki bi vključevala naložbe iz ESRR, ESS, Kohezijskega sklada in tiste dele EKSRP, ki se nanašajo na splošni razvoj podeželja, bi bil najučinkovitejši način za doseganje ciljev kohezijske politike. Če za prihodnje programsko obdobje ne bo sprejeto načelo navezave celostnih teritorialnih naložb na en sam operativni program, bo nujno preprečiti zapletene povezave s posameznimi sektorskimi operativnimi programi. OR podpira programe, financirane iz več skladov, ki se izvajajo na regionalni ravni. Operativni program, katerega del bodo celostne teritorialne naložbe, bi se seveda moral financirati iz več skladov. Da bi dosegli večje sinergije, bi moralo biti mogoče z instrumentom celostnih teritorialnih naložb ustvariti tudi operativne povezave z drugimi operativnimi programi in instrumenti, kakršna sta Obzorje in EFSI, kjer je to primerno. Izvajalskim organom celostnih teritorialnih naložb na vseh ravneh bi morala biti omogočena kar največja prožnost pri doseganju ciljev. Morebitna določitev glavnega sklada za tehnično pomoč bi lahko prav tako olajšala izvajanje več skladov hkrati.

| 22. | pri izvajanju celostnih teritorialnih naložb bi bilo treba upoštevati kazalnike produktivnosti in uspešnosti, prilagojene končnemu cilju celostnih teritorialnih naložb. Zato so nujni posebni kazalniki za ta instrument, v fazi načrtovanja operativnih programov pa bi morale regionalne oblasti imeti možnost, da določijo lastne kazalnike, ki bi jih ocenila Komisija, da bi zagotovili ustreznost predlaganih ukrepov, kazalnikov za merjenje in ciljev celostnih teritorialnih naložb. Prav tako je treba opozoriti na pravne težave (pravila državnih pomoči), ki včasih nastanejo zaradi pozitivne diskriminacije, kar zadeva objektivno in subjektivno področje uporabe celostnih teritorialnih naložb, na primer kot posledica spoštovanja načel konkurence; |
| --- | --- |

22.

pri izvajanju celostnih teritorialnih naložb bi bilo treba upoštevati kazalnike produktivnosti in uspešnosti, prilagojene končnemu cilju celostnih teritorialnih naložb. Zato so nujni posebni kazalniki za ta instrument, v fazi načrtovanja operativnih programov pa bi morale regionalne oblasti imeti možnost, da določijo lastne kazalnike, ki bi jih ocenila Komisija, da bi zagotovili ustreznost predlaganih ukrepov, kazalnikov za merjenje in ciljev celostnih teritorialnih naložb. Prav tako je treba opozoriti na pravne težave (pravila državnih pomoči), ki včasih nastanejo zaradi pozitivne diskriminacije, kar zadeva objektivno in subjektivno področje uporabe celostnih teritorialnih naložb, na primer kot posledica spoštovanja načel konkurence;

| 23. | poleg tega priporoča, naj bodo območja celostnih teritorialnih naložb, njihovi načini izvajanja, cilji in proračunska sredstva pred tem jasno določeni v sporazumih o partnerstvu (ali podobnih dokumentih, ki opredeljujejo odnose med državami članicami in EU v prihodnjem programskem obdobju) in ustreznih operativnih programih kot njihov obvezen del. Ob odobritvi ustreznega operativnega programa bi nato hkrati vsak subjekt, ki izvaja celostne teritorialne naložbe, skupaj z organom upravljanja operativnega programa obravnaval in odobril sporazum s Komisijo (neposredni tristranski sporazum med subjekti, ki izvajajo celostne teritorialne naložbe, organom upravljanja operativnega programa in Komisijo je nujen za uspešno izvajanje). V njem bi bili določeni način uresničevanja in kazalniki, usmerjeni v dejanski učinek strategije celostnih teritorialnih naložb na določenem območju. V državah, kjer načelo partnerstva ni dovolj ustrezno vzpostavljeno in je zgolj navidezno, bi morala Evropska komisija pomagati zastaviti pravi partnerski odnos zlasti pri izvajanju celostnih teritorialnih naložb; |
| --- | --- |

23.

poleg tega priporoča, naj bodo območja celostnih teritorialnih naložb, njihovi načini izvajanja, cilji in proračunska sredstva pred tem jasno določeni v sporazumih o partnerstvu (ali podobnih dokumentih, ki opredeljujejo odnose med državami članicami in EU v prihodnjem programskem obdobju) in ustreznih operativnih programih kot njihov obvezen del. Ob odobritvi ustreznega operativnega programa bi nato hkrati vsak subjekt, ki izvaja celostne teritorialne naložbe, skupaj z organom upravljanja operativnega programa obravnaval in odobril sporazum s Komisijo (neposredni tristranski sporazum med subjekti, ki izvajajo celostne teritorialne naložbe, organom upravljanja operativnega programa in Komisijo je nujen za uspešno izvajanje). V njem bi bili določeni način uresničevanja in kazalniki, usmerjeni v dejanski učinek strategije celostnih teritorialnih naložb na določenem območju. V državah, kjer načelo partnerstva ni dovolj ustrezno vzpostavljeno in je zgolj navidezno, bi morala Evropska komisija pomagati zastaviti pravi partnerski odnos zlasti pri izvajanju celostnih teritorialnih naložb;

| 24. | opozarja, da iz nedavnih izkušenj z izvajanjem ne samo celostnih teritorialnih naložb, temveč tudi Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) na regionalni ravni na splošno izhaja, da je za njihovo stabilnost in posledični učinek nujno, da upravljanje in financiranje celostnih teritorialnih naložb poteka na podlagi globalnih nepovratnih sredstev, ki jasno opredeljujejo cilje, kazalnike, vire in odgovornost za izvajanje. Vendar teh globalnih nepovratnih sredstev ne smemo dojemati kot vir sredstev, ki se lahko uporabi poljubno, pač pa mora biti jasno povezan z uresničevanjem ciljev in kazalnikov, določenih za vsako posamezno strategijo celostnih teritorialnih naložb v okviru pogajanj o operativnem programu. Shema globalnih nepovratnih sredstev bi morala zagotavljati predvidljivost in varnost sredstev za izvajanje strategij celostnih teritorialnih naložb ter tako omogočati tudi prilagodljivo kombiniranje teh finančnih virov z drugimi evropskimi in nacionalnimi instrumenti (npr. EFSI in programom Obzorje) in lastnimi sredstvi. S tem bi zagotovili, da se lahko v okviru izvajanja celostnih teritorialnih naložb sprejme pravi strateški pristop in da se lahko dosežejo največje možno povezovanje virov in največje sinergije znotraj podregij ter med območji v regiji; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da iz nedavnih izkušenj z izvajanjem ne samo celostnih teritorialnih naložb, temveč tudi Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) na regionalni ravni na splošno izhaja, da je za njihovo stabilnost in posledični učinek nujno, da upravljanje in financiranje celostnih teritorialnih naložb poteka na podlagi globalnih nepovratnih sredstev, ki jasno opredeljujejo cilje, kazalnike, vire in odgovornost za izvajanje. Vendar teh globalnih nepovratnih sredstev ne smemo dojemati kot vir sredstev, ki se lahko uporabi poljubno, pač pa mora biti jasno povezan z uresničevanjem ciljev in kazalnikov, določenih za vsako posamezno strategijo celostnih teritorialnih naložb v okviru pogajanj o operativnem programu. Shema globalnih nepovratnih sredstev bi morala zagotavljati predvidljivost in varnost sredstev za izvajanje strategij celostnih teritorialnih naložb ter tako omogočati tudi prilagodljivo kombiniranje teh finančnih virov z drugimi evropskimi in nacionalnimi instrumenti (npr. EFSI in programom Obzorje) in lastnimi sredstvi. S tem bi zagotovili, da se lahko v okviru izvajanja celostnih teritorialnih naložb sprejme pravi strateški pristop in da se lahko dosežejo največje možno povezovanje virov in največje sinergije znotraj podregij ter med območji v regiji;

| 25. | meni, da bi se moralo na podlagi celostnih teritorialnih naložb izboljšati finančno upravljanje operativnih programov. Komplementarnost ne pomeni, da je na voljo več sredstev za izvedbo instrumenta načrtovanja. Upoštevati bi bilo treba načelo spodbujanja, ne kaznovanja, da bi izboljšali stopnje sofinanciranja za kritje stroškov naložbe, ki se neposredno nanašajo na cilj celostnih teritorialnih naložb; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi se moralo na podlagi celostnih teritorialnih naložb izboljšati finančno upravljanje operativnih programov. Komplementarnost ne pomeni, da je na voljo več sredstev za izvedbo instrumenta načrtovanja. Upoštevati bi bilo treba načelo spodbujanja, ne kaznovanja, da bi izboljšali stopnje sofinanciranja za kritje stroškov naložbe, ki se neposredno nanašajo na cilj celostnih teritorialnih naložb;

| 26. | priporoča še, naj bodo izvajalski organi celostnih teritorialnih naložb izključno lokalne in regionalne oblasti na različnih ravneh, združenja občin in sveti za teritorialni razvoj, ustanovljeni v skladu z zakonodajnimi določbami, evroregije in organi za medregionalno sodelovanje, ki edini lahko jamčijo za uresničevanje strategij. Morala bi jim biti omogočena kar največja prožnost tako pri izbiri dejavnosti in ukrepov za uresničevanje ciljev kot glede obsega ter namembnosti podpore, da bi lahko ustrezno kombinirali vire Unije ter lastne, nacionalne in zasebne vire za doseganje čim večje sinergije strategije. Prav tako bi morali imeti možnost, da med uresničevanjem strategije spremenijo obseg in namembnost podpore glede na spreminjajoče se socialno-ekonomske razmere območja za čim bolj učinkovito uresničevanje ciljev in čim višjo evropsko dodano vrednost. V zvezi s tem poziva Evropsko komisijo, naj z jasnimi pravili zagotovi pravno varnost glede vprašanj o odgovornosti pri uporabi celostnih teritorialnih naložb; |
| --- | --- |

26.

priporoča še, naj bodo izvajalski organi celostnih teritorialnih naložb izključno lokalne in regionalne oblasti na različnih ravneh, združenja občin in sveti za teritorialni razvoj, ustanovljeni v skladu z zakonodajnimi določbami, evroregije in organi za medregionalno sodelovanje, ki edini lahko jamčijo za uresničevanje strategij. Morala bi jim biti omogočena kar največja prožnost tako pri izbiri dejavnosti in ukrepov za uresničevanje ciljev kot glede obsega ter namembnosti podpore, da bi lahko ustrezno kombinirali vire Unije ter lastne, nacionalne in zasebne vire za doseganje čim večje sinergije strategije. Prav tako bi morali imeti možnost, da med uresničevanjem strategije spremenijo obseg in namembnost podpore glede na spreminjajoče se socialno-ekonomske razmere območja za čim bolj učinkovito uresničevanje ciljev in čim višjo evropsko dodano vrednost. V zvezi s tem poziva Evropsko komisijo, naj z jasnimi pravili zagotovi pravno varnost glede vprašanj o odgovornosti pri uporabi celostnih teritorialnih naložb;

| 27. | meni, da je treba storiti več, kot le združiti projekte, ki se sofinancirajo iz različnih skladov, in si prizadevati za resnično ustrezno integrirano strategijo upravljanja. Zato so za večjo uspešnost in učinkovitost celostnih teritorialnih naložb potrebne dodatna podpora in praktične smernice za boljše razumevanje instrumenta ter boljšo zasnovo in izvajanje strategij, da se v celoti izkoristi potencial tega instrumenta. Zato priporoča vzpostavitev posebne stalne strukture za podporo regijam, zainteresiranim za uporabo tega instrumenta, skupaj z informacijami, svetovanjem in spodbujanjem izmenjave najboljših praks; |
| --- | --- |

27.

meni, da je treba storiti več, kot le združiti projekte, ki se sofinancirajo iz različnih skladov, in si prizadevati za resnično ustrezno integrirano strategijo upravljanja. Zato so za večjo uspešnost in učinkovitost celostnih teritorialnih naložb potrebne dodatna podpora in praktične smernice za boljše razumevanje instrumenta ter boljšo zasnovo in izvajanje strategij, da se v celoti izkoristi potencial tega instrumenta. Zato priporoča vzpostavitev posebne stalne strukture za podporo regijam, zainteresiranim za uporabo tega instrumenta, skupaj z informacijami, svetovanjem in spodbujanjem izmenjave najboljših praks;

| 28. | nazadnje poudarja, da je treba priprave na izvajanje orodja za celostne teritorialne naložbe za programsko obdobje po letu 2020 začeti takoj po objavi prihodnjih zakonodajnih predlogov o skladih ESI za obdobje po letu 2020, da bodo lahko posamezne strategije celostnih teritorialnih naložb zasnovane in bo o njih opravljeno podrobno posvetovanje z državljani in drugimi deležniki še pred prvimi razpravami o operativnih programih z Evropsko komisijo. Pristop od spodaj navzgor je namreč veliko bolj participativen in bolj zapleten ter zahteva veliko več časa za pogajanja kot pristop od zgoraj navzdol. Izvajanje instrumenta celostnih teritorialnih naložb bi bilo treba vključiti v osnutek zakonodaje o skladih ESI za obdobje po letu 2020 in proračunske predloge, ki bodo podlaga za prihodnjo kohezijsko politiko. |
| --- | --- |

28.

nazadnje poudarja, da je treba priprave na izvajanje orodja za celostne teritorialne naložbe za programsko obdobje po letu 2020 začeti takoj po objavi prihodnjih zakonodajnih predlogov o skladih ESI za obdobje po letu 2020, da bodo lahko posamezne strategije celostnih teritorialnih naložb zasnovane in bo o njih opravljeno podrobno posvetovanje z državljani in drugimi deležniki še pred prvimi razpravami o operativnih programih z Evropsko komisijo. Pristop od spodaj navzgor je namreč veliko bolj participativen in bolj zapleten ter zahteva veliko več časa za pogajanja kot pristop od zgoraj navzdol. Izvajanje instrumenta celostnih teritorialnih naložb bi bilo treba vključiti v osnutek zakonodaje o skladih ESI za obdobje po letu 2020 in proračunske predloge, ki bodo podlaga za prihodnjo kohezijsko politiko.

V Bruslju, 1. februarja 2018

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/integrated_strategies/integrated_strategies_en.pdf.

1

(2)  Na predlog avtonomne skupnosti Murcia organizirane v sodelovanju z Evropsko komisijo v okviru instrumenta TAIEX REGIO PEER 2 PEER (instrumenta za spodbujanje izmenjave znanja in dobrih praks med organi, ki upravljajo s sredstvi v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijskega sklada, da se izboljšajo njihove upravne zmogljivosti in zagotovijo boljši rezultati naložb EU).

2

---

III Pripravljalni akti

ODBOR REGIJ

127. plenarno zasedanje OR, 31. 1. 2018–1. 2. 2018

| 23.5.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 176/46 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 176/46

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Pobuda za trajnostni razvoj modrega gospodarstva v zahodnem Sredozemlju

(2018/C 176/11)

| Poročevalec: | Samuel Azzopardi (MT/EPP), član občinskega sveta, Rabat Citta Victoria (Gozo) |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Pobuda za trajnostni razvoj modrega gospodarstva v zahodnem Sredozemlju
  COM(2017) 183 final, SWD(2017) 130 final |

Poročevalec:

Samuel Azzopardi (MT/EPP), član občinskega sveta, Rabat Citta Victoria (Gozo)

Referenčni dokument:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Pobuda za trajnostni razvoj modrega gospodarstva v zahodnem Sredozemlju

COM(2017) 183 final, SWD(2017) 130 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja sporočilo in spremljevalni dokument Okvir za ukrepanje – Pobuda za trajnostni razvoj modrega gospodarstva v zahodnem Sredozemlju, ki ga je Evropska komisija sprejela 19. aprila 2017; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo in spremljevalni dokument Okvir za ukrepanje – Pobuda za trajnostni razvoj modrega gospodarstva v zahodnem Sredozemlju, ki ga je Evropska komisija sprejela 19. aprila 2017;

| 2. | podpira predlagane ukrepe za varen, zaščiten in čist pomorski prostor, boljše gospodarjenje z morjem in trajnostno upravljanje oceanov; |
| --- | --- |

2.

podpira predlagane ukrepe za varen, zaščiten in čist pomorski prostor, boljše gospodarjenje z morjem in trajnostno upravljanje oceanov;

| 3. | želi spomniti na ministrsko deklaracijo Unije za Sredozemlje o modrem gospodarstvu, ki jo v celoti podpira in ki sodelujoče države poziva in spodbuja, naj raziščejo dodano vrednost in izvedljivost ustreznih pomorskih strategij na podregionalni ravni ter gradijo na izkušnjah dialoga 5+5. Oktobra 2016 so ministri za zunanje zadeve Alžirije, Francije, Italije, Libije, Malte, Mavretanije, Maroka, Portugalske, Španije in Tunizije podprli nadaljnje sodelovanje pri oblikovanju pobude za trajnostni razvoj modrega gospodarstva skupaj s sekretariatom Unije za Sredozemlje (1); |
| --- | --- |

3.

želi spomniti na ministrsko deklaracijo Unije za Sredozemlje o modrem gospodarstvu, ki jo v celoti podpira in ki sodelujoče države poziva in spodbuja, naj raziščejo dodano vrednost in izvedljivost ustreznih pomorskih strategij na podregionalni ravni ter gradijo na izkušnjah dialoga 5+5. Oktobra 2016 so ministri za zunanje zadeve Alžirije, Francije, Italije, Libije, Malte, Mavretanije, Maroka, Portugalske, Španije in Tunizije podprli nadaljnje sodelovanje pri oblikovanju pobude za trajnostni razvoj modrega gospodarstva skupaj s sekretariatom Unije za Sredozemlje (1);

| 4. | ugotavlja, da je v pobudi priznano, da je sodelovanje med obema stranema Sredozemlja omejeno in da ga je mogoče izboljšati; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je v pobudi priznano, da je sodelovanje med obema stranema Sredozemlja omejeno in da ga je mogoče izboljšati;

| 5. | priznava, da Sredozemlje ponuja precejšnje gospodarske priložnosti in slovi po živahnih pristaniščih in množici turistov, ki jih privablja njegova kulturna dediščina, kar bi bilo mogoče trajnostno še bolj izkoristiti; |
| --- | --- |

5.

priznava, da Sredozemlje ponuja precejšnje gospodarske priložnosti in slovi po živahnih pristaniščih in množici turistov, ki jih privablja njegova kulturna dediščina, kar bi bilo mogoče trajnostno še bolj izkoristiti;

| 6. | ugotavlja, da ima Sredozemsko morje strateško geografsko lego, saj se nahaja med tremi glavnimi celinami, tj. Evropo, Afriko in Azijo. Sredozemsko morje je bilo vedno stičišče kultur in trgovinskih tokov med sosednjimi državami in širše; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da ima Sredozemsko morje strateško geografsko lego, saj se nahaja med tremi glavnimi celinami, tj. Evropo, Afriko in Azijo. Sredozemsko morje je bilo vedno stičišče kultur in trgovinskih tokov med sosednjimi državami in širše;

| 7. | ugotavlja, da je sredozemski bazen znan po svoji biotski raznovrstnosti in številnih zaščitenih morskih območjih; |
| --- | --- |

7.

ugotavlja, da je sredozemski bazen znan po svoji biotski raznovrstnosti in številnih zaščitenih morskih območjih;

| 8. | med drugim opozarja na svoja prejšnja mnenja o sporočilu Komisije o celostni pomorski politiki (2), o pomorskem prostorskem načrtovanju in celostnem upravljanju obalnih območij (3), o boljši zaščiti morskega okolja ter o novi fazi evropske politike za modro rast (4); |
| --- | --- |

8.

med drugim opozarja na svoja prejšnja mnenja o sporočilu Komisije o celostni pomorski politiki (2), o pomorskem prostorskem načrtovanju in celostnem upravljanju obalnih območij (3), o boljši zaščiti morskega okolja ter o novi fazi evropske politike za modro rast (4);

| 9. | izraža zaskrbljenost, ker podnebne spremembe močno vplivajo na Sredozemlje (5); |
| --- | --- |

9.

izraža zaskrbljenost, ker podnebne spremembe močno vplivajo na Sredozemlje (5);

| 10. | ugotavlja, da se to regijo povezuje tudi z visoko brezposelnostjo mladih in politično nestabilnostjo, kakor tudi s hudimi težavami na področju migracij, kar negativno vpliva na njeno gospodarsko perspektivo; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da se to regijo povezuje tudi z visoko brezposelnostjo mladih in politično nestabilnostjo, kakor tudi s hudimi težavami na področju migracij, kar negativno vpliva na njeno gospodarsko perspektivo;

| 11. | čeprav podpira osredotočenost pobude predvsem na zahodni del sredozemskega bazena, opozarja, da to nikakor ne izključuje možnosti, da se njen potencial in cilji razširijo še na druge dele Sredozemlja; |
| --- | --- |

11.

čeprav podpira osredotočenost pobude predvsem na zahodni del sredozemskega bazena, opozarja, da to nikakor ne izključuje možnosti, da se njen potencial in cilji razširijo še na druge dele Sredozemlja;

| 12. | ugotavlja, da je sicer dovolj resnične politične volje za reševanje okoljskih izzivov in vprašanj, povezanih z ribištvom in akvakulturo, vendar v regiji še vedno ni ustrezne ozaveščenosti in seznanjanja, pa tudi politike se ne pripravljajo medsektorsko in na podlagi dejstev. Mnogo pomanjkljivosti je tudi pri izvajanju in izvrševanju, zlasti na nacionalni in lokalni ravni (6); |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da je sicer dovolj resnične politične volje za reševanje okoljskih izzivov in vprašanj, povezanih z ribištvom in akvakulturo, vendar v regiji še vedno ni ustrezne ozaveščenosti in seznanjanja, pa tudi politike se ne pripravljajo medsektorsko in na podlagi dejstev. Mnogo pomanjkljivosti je tudi pri izvajanju in izvrševanju, zlasti na nacionalni in lokalni ravni (6);

| 13. | poudarja, da se regija stalno sooča s humanitarnimi izzivi zaradi pritoka neregularnih migrantov, ki na poti iz Afrike in z Bližnjega in Srednjega vzhoda v južne evropske države prečkajo Sredozemsko morje, kar neposredno vpliva na obmejne regije na morju; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da se regija stalno sooča s humanitarnimi izzivi zaradi pritoka neregularnih migrantov, ki na poti iz Afrike in z Bližnjega in Srednjega vzhoda v južne evropske države prečkajo Sredozemsko morje, kar neposredno vpliva na obmejne regije na morju;

| 14. | ugotavlja, da je pomorski promet v nekaterih delih Sredozemskega bazena ravno tako problem, ki ga ni mogoče zanemariti glede na to, da je cilj pobude – vedno ob upoštevanju meril glede varstva okolja in biotske raznovrstnosti, boja proti podnebnim spremembam in povečanja trajnosti – spodbuditi gospodarske dejavnosti, kar pa bi lahko še povečalo promet po morju; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da je pomorski promet v nekaterih delih Sredozemskega bazena ravno tako problem, ki ga ni mogoče zanemariti glede na to, da je cilj pobude – vedno ob upoštevanju meril glede varstva okolja in biotske raznovrstnosti, boja proti podnebnim spremembam in povečanja trajnosti – spodbuditi gospodarske dejavnosti, kar pa bi lahko še povečalo promet po morju;

| 15. | ugotavlja, da je stopnja brezposelnosti mladih v zahodnem Sredozemlju visoka, hkrati pa je v številnih industrijskih panogah težko najti delavce s potrebnimi kvalifikacijami in znanjem; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da je stopnja brezposelnosti mladih v zahodnem Sredozemlju visoka, hkrati pa je v številnih industrijskih panogah težko najti delavce s potrebnimi kvalifikacijami in znanjem;

| 16. | pozdravlja Komisijino omembo pristopa od spodaj navzgor, s katerim je mogoče najbolje spodbujati sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti pri ukrepih iz pobude; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja Komisijino omembo pristopa od spodaj navzgor, s katerim je mogoče najbolje spodbujati sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti pri ukrepih iz pobude;

Cilj št. 1 – varnejši in bolj zaščiten pomorski prostor

| 17. | meni, da modro gospodarstvo ne more biti trajnostno in uspešno, če v regiji ne bodo resnično uvedeni in se ne bodo izvajali ukrepi za varnost in zaščito. Zato priporoča regionalnim oblastem z obeh strani Sredozemlja, naj si prizadevajo za sodelovanje in dejansko izboljšanje sedanjega stanja; |
| --- | --- |

17.

meni, da modro gospodarstvo ne more biti trajnostno in uspešno, če v regiji ne bodo resnično uvedeni in se ne bodo izvajali ukrepi za varnost in zaščito. Zato priporoča regionalnim oblastem z obeh strani Sredozemlja, naj si prizadevajo za sodelovanje in dejansko izboljšanje sedanjega stanja;

| 18. | izraža zaskrbljenost, ker „sodelovanje med obalnimi stražami na obeh obalah ostaja omejeno, odziv ob nujnih primerih v realnem času pa je še vedno treba izboljšati“ (7). Odbor podpira ukrepe za spodbujanje sodelovanja med obalnimi stražami, zlasti za odpravo vrzeli v znanju na področju pomorske varnosti, ter meni, da bi bila priporočljiva izmenjava znanja in podatkov, predvsem o pomorskem prometu; |
| --- | --- |

18.

izraža zaskrbljenost, ker „sodelovanje med obalnimi stražami na obeh obalah ostaja omejeno, odziv ob nujnih primerih v realnem času pa je še vedno treba izboljšati“ (7). Odbor podpira ukrepe za spodbujanje sodelovanja med obalnimi stražami, zlasti za odpravo vrzeli v znanju na področju pomorske varnosti, ter meni, da bi bila priporočljiva izmenjava znanja in podatkov, predvsem o pomorskem prometu;

| 19. | se strinja z ukrepi za spodbuditev partnerjev k okrepljenim prizadevanjem za izboljšanje njihovih zmogljivosti, da bi se lahko soočili z nereguliranimi in nezakonitimi dejavnostmi, kot so tihotapljenje migrantov in nezakoniti ribolov, se borili proti onesnaženosti morja v tem bazenu ter razvili orodja za boljši odziv na ta problem; izraža zaskrbljenost, da lokalna in regionalna gospodarstva morebiti ne bodo mogla sama zagotoviti ustreznih finančnih sredstev, ki jih potrebujejo za krepitev zmogljivosti; |
| --- | --- |

19.

se strinja z ukrepi za spodbuditev partnerjev k okrepljenim prizadevanjem za izboljšanje njihovih zmogljivosti, da bi se lahko soočili z nereguliranimi in nezakonitimi dejavnostmi, kot so tihotapljenje migrantov in nezakoniti ribolov, se borili proti onesnaženosti morja v tem bazenu ter razvili orodja za boljši odziv na ta problem; izraža zaskrbljenost, da lokalna in regionalna gospodarstva morebiti ne bodo mogla sama zagotoviti ustreznih finančnih sredstev, ki jih potrebujejo za krepitev zmogljivosti;

| 20. | opozarja in podpira nedavno sprejete sklepe Sveta (8) o mednarodnem upravljanju oceanov, ki spodbujajo bolj usklajen pristop med regijami; |
| --- | --- |

20.

opozarja in podpira nedavno sprejete sklepe Sveta (8) o mednarodnem upravljanju oceanov, ki spodbujajo bolj usklajen pristop med regijami;

Cilj št. 2 – pametno in odporno modro gospodarstvo

| 21. | se strinja, da je mogoče pametno in odporno modro gospodarstvo doseči le s sprejetjem miselnosti, ki podpira stalne inovacije, z izmenjavo znanja ter spodbujanjem trajnostne konkurenčnosti in gospodarskih dejavnosti. Sredozemsko območje je znano predvsem po živahnem pomorskem turizmu, ki ga je treba podpreti z inovacijami in strategijami diverzifikacije, posebno pozornost pa posvetiti dediščini na obalah in v notranjosti ter podmorski kulturni in arheološki dediščini; |
| --- | --- |

21.

se strinja, da je mogoče pametno in odporno modro gospodarstvo doseči le s sprejetjem miselnosti, ki podpira stalne inovacije, z izmenjavo znanja ter spodbujanjem trajnostne konkurenčnosti in gospodarskih dejavnosti. Sredozemsko območje je znano predvsem po živahnem pomorskem turizmu, ki ga je treba podpreti z inovacijami in strategijami diverzifikacije, posebno pozornost pa posvetiti dediščini na obalah in v notranjosti ter podmorski kulturni in arheološki dediščini;

| 22. | se strinja s priporočilom, da bi bilo treba zainteresirane strani z južne obale povabiti k sodelovanju pri pobudi BLUEMED, ki je po njegovem mnenju pomembna kot orodje, ki v bistvu spodbuja skupne raziskovalne in inovacijske dejavnosti. Odbor poziva k usklajevanju morskih in pomorskih raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti ter k ustvarjanju sinergij med regionalnimi, nacionalnimi in evropskimi naložbami, pri čemer se je treba izogniti podvajanju in zmanjšati razdrobljenost; |
| --- | --- |

22.

se strinja s priporočilom, da bi bilo treba zainteresirane strani z južne obale povabiti k sodelovanju pri pobudi BLUEMED, ki je po njegovem mnenju pomembna kot orodje, ki v bistvu spodbuja skupne raziskovalne in inovacijske dejavnosti. Odbor poziva k usklajevanju morskih in pomorskih raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti ter k ustvarjanju sinergij med regionalnimi, nacionalnimi in evropskimi naložbami, pri čemer se je treba izogniti podvajanju in zmanjšati razdrobljenost;

| 23. | podpira razvoj novih tehnologij in inovativnih industrij na bioloških osnovi, zlasti če gre predvsem za razvoj trajnostnih izdelkov, ter spodbuja razvoj tehnologij in prilagojenih rešitev za blaženje posledic podnebnih sprememb, zlasti na področju obnovljivih morskih virov energije in plavajočih vetrnic, ki so posebej primerne za Sredozemlje; |
| --- | --- |

23.

podpira razvoj novih tehnologij in inovativnih industrij na bioloških osnovi, zlasti če gre predvsem za razvoj trajnostnih izdelkov, ter spodbuja razvoj tehnologij in prilagojenih rešitev za blaženje posledic podnebnih sprememb, zlasti na področju obnovljivih morskih virov energije in plavajočih vetrnic, ki so posebej primerne za Sredozemlje;

| 24. | podpira ustanavljanje nacionalnih in regionalnih pomorskih grozdov, ki so odlična platforma za gospodarstvo, da lahko uspeva z razvojem inovativnih rešitev. Odbor meni, da grozdi podpirajo in spodbujajo sodelovanje in izmenjavo znanja med malimi, srednje velikimi in mikro podjetji ter podjetništvo; |
| --- | --- |

24.

podpira ustanavljanje nacionalnih in regionalnih pomorskih grozdov, ki so odlična platforma za gospodarstvo, da lahko uspeva z razvojem inovativnih rešitev. Odbor meni, da grozdi podpirajo in spodbujajo sodelovanje in izmenjavo znanja med malimi, srednje velikimi in mikro podjetji ter podjetništvo;

| 25. | ponavlja poziv (9) k ustanovitvi posebne skupnosti znanja in inovacij za modro gospodarstvo, kar bi bil dodatni ukrep za pridobivanje znanja in spretnosti ter prenos zamisli s področja pomorskih raziskav v zasebni sektor; v tem okviru bi lahko imel dodano vrednost tudi Virtualni center znanja (10), ki je orodje za izmenjavo znanja v podporo razvoju modrega gospodarstva in bi ga lahko opredelili kot enotno mesto/spletni portal za zbiranje in izmenjavo splošnih, strokovnih in panožnih informacij s področja morskih in pomorskih zadev v Sredozemlju; |
| --- | --- |

25.

ponavlja poziv (9) k ustanovitvi posebne skupnosti znanja in inovacij za modro gospodarstvo, kar bi bil dodatni ukrep za pridobivanje znanja in spretnosti ter prenos zamisli s področja pomorskih raziskav v zasebni sektor; v tem okviru bi lahko imel dodano vrednost tudi Virtualni center znanja (10), ki je orodje za izmenjavo znanja v podporo razvoju modrega gospodarstva in bi ga lahko opredelili kot enotno mesto/spletni portal za zbiranje in izmenjavo splošnih, strokovnih in panožnih informacij s področja morskih in pomorskih zadev v Sredozemlju;

| 26. | ponovno opozarja na predlog iz mnenja CdR 6622/2016 o oblikovanju regionalnih ali medregionalnih platform modrega gospodarstva; poudarja, da bi lahko takšne platforme vzpostavili na več območjih v sredozemskem bazenu, saj bi omogočale opredelitev projektov, podpirale njihovo izvedbo ter uporabljale lokalne, nacionalne in evropske finančne instrumente. Upravljale bi jih regije, izbrani projekti pa bi bili financirani v okviru Junckerjevega načrta 2.0; |
| --- | --- |

26.

ponovno opozarja na predlog iz mnenja CdR 6622/2016 o oblikovanju regionalnih ali medregionalnih platform modrega gospodarstva; poudarja, da bi lahko takšne platforme vzpostavili na več območjih v sredozemskem bazenu, saj bi omogočale opredelitev projektov, podpirale njihovo izvedbo ter uporabljale lokalne, nacionalne in evropske finančne instrumente. Upravljale bi jih regije, izbrani projekti pa bi bili financirani v okviru Junckerjevega načrta 2.0;

| 27. | poziva, naj se medregionalni, nacionalni in čeznacionalni projekti, ki so v skladu s strateškim okvirom pobude in s strategijami za pametno specializacijo, financirajo z združevanjem regionalnih, nacionalnih in evropskih sredstev v poenostavljenem okviru ter naj bodo upravičeni do bonusa EU brez ponovnega prijavljanja projektov na razpise; |
| --- | --- |

27.

poziva, naj se medregionalni, nacionalni in čeznacionalni projekti, ki so v skladu s strateškim okvirom pobude in s strategijami za pametno specializacijo, financirajo z združevanjem regionalnih, nacionalnih in evropskih sredstev v poenostavljenem okviru ter naj bodo upravičeni do bonusa EU brez ponovnega prijavljanja projektov na razpise;

| 28. | poudarja, da je podjetništvo v modrem gospodarstvu več kot le delovanje v Sredozemskem morju. Zato je pomembno načrtovati primerno podporo za podjetja, povezana z modrim gospodarstvom na kopnem, kot so obrati za predelavo rib, ladjedelnice, vetrnice na kopnem in fotovoltaične naprave; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je podjetništvo v modrem gospodarstvu več kot le delovanje v Sredozemskem morju. Zato je pomembno načrtovati primerno podporo za podjetja, povezana z modrim gospodarstvom na kopnem, kot so obrati za predelavo rib, ladjedelnice, vetrnice na kopnem in fotovoltaične naprave;

| 29. | poudarja, da so na področju izobraževanja in usposabljanja vrzeli, ki jih je treba nemudoma odpraviti. Gospodarski razvoj in izobraževanje sta neločljivo povezana, zato morajo partnerji upoštevati oba družbeno-gospodarska vidika, da bi zagotovili uspeh te pobude. Ozaveščanje o pomorskih poklicih je ključnega pomena, če naj bi državljane spodbudili k iskanju poklicnih priložnosti v pomorstvu in na področju morja. S tem bi zmanjšali neravnovesje med povpraševanjem po delu in njegovo ponudbo, značilno za to panogo, in prispevali z znižanju brezposelnosti. Zlasti v Sredozemlju se je pokazalo protislovje, da pomorska podjetja v novih in tradicionalnih panogah kljub eni najvišjih brezposelnosti mladih v Evropi ne morejo najti ustrezno usposobljenega kadra; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da so na področju izobraževanja in usposabljanja vrzeli, ki jih je treba nemudoma odpraviti. Gospodarski razvoj in izobraževanje sta neločljivo povezana, zato morajo partnerji upoštevati oba družbeno-gospodarska vidika, da bi zagotovili uspeh te pobude. Ozaveščanje o pomorskih poklicih je ključnega pomena, če naj bi državljane spodbudili k iskanju poklicnih priložnosti v pomorstvu in na področju morja. S tem bi zmanjšali neravnovesje med povpraševanjem po delu in njegovo ponudbo, značilno za to panogo, in prispevali z znižanju brezposelnosti. Zlasti v Sredozemlju se je pokazalo protislovje, da pomorska podjetja v novih in tradicionalnih panogah kljub eni najvišjih brezposelnosti mladih v Evropi ne morejo najti ustrezno usposobljenega kadra;

| 30. | podpira modele, s katerimi se spodbujata razvoj in uporaba čistih energetskih virov, vključno z inovacijami na področju energije oceanov ter trajnostno rabo energije za razsoljevanje morske vode, po vzoru praks za čim večje zmanjšanje vpliva razsoljevanja na morsko dno, in predloge za spodbujanje energetske učinkovitosti, prilagajanja podnebnim spremembam v obalnih mestih, okolju prijaznega ladijskega prevoza, pristaniške infrastrukture za alternativna goriva ter razvoja novih turističnih produktov in storitev, pa tudi predloge za razvoj skupnih tehničnih standardov za trajnostno morsko akvakulturo v vseh državah (11). Pri tem je treba opozoriti, da je, kljub temu da so ti ukrepi v bistvu pozitivni z vidika ciljev in namena, treba posebno pozornost nameniti majhnim gospodarstvom ali gospodarstvom v težavah; |
| --- | --- |

30.

podpira modele, s katerimi se spodbujata razvoj in uporaba čistih energetskih virov, vključno z inovacijami na področju energije oceanov ter trajnostno rabo energije za razsoljevanje morske vode, po vzoru praks za čim večje zmanjšanje vpliva razsoljevanja na morsko dno, in predloge za spodbujanje energetske učinkovitosti, prilagajanja podnebnim spremembam v obalnih mestih, okolju prijaznega ladijskega prevoza, pristaniške infrastrukture za alternativna goriva ter razvoja novih turističnih produktov in storitev, pa tudi predloge za razvoj skupnih tehničnih standardov za trajnostno morsko akvakulturo v vseh državah (11). Pri tem je treba opozoriti, da je, kljub temu da so ti ukrepi v bistvu pozitivni z vidika ciljev in namena, treba posebno pozornost nameniti majhnim gospodarstvom ali gospodarstvom v težavah;

Cilj št. 3 – boljše gospodarjenje z morjem

| 31. | ugotavlja, da so obalna in morska območja že dolgo izredno konkurenčna in večplastna, kar je povzročilo probleme v zvezi s prostorskim načrtovanjem in zaradi pičlih virov. Okoljska vprašanja, ki so danes za nas tako pomembna zaradi vse večjega pritiska na naravne vire, ustvarjajo večje potrebe po znanju. Celostni pristop k spodbujanju uporabe skupnih virov bo brez dvoma odprl nove priložnosti; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da so obalna in morska območja že dolgo izredno konkurenčna in večplastna, kar je povzročilo probleme v zvezi s prostorskim načrtovanjem in zaradi pičlih virov. Okoljska vprašanja, ki so danes za nas tako pomembna zaradi vse večjega pritiska na naravne vire, ustvarjajo večje potrebe po znanju. Celostni pristop k spodbujanju uporabe skupnih virov bo brez dvoma odprl nove priložnosti;

| 32. | spodbuja oblikovanje razvojnih modelov, temelječih na zmanjšanju emisij, porabe in stroškov energije ter na povečanju prožnosti in zanesljivosti. Pri tem bo odločilnega pomena razvoj pridobivanja energije iz biogenih in organskih ostankov ter odpadkov; |
| --- | --- |

32.

spodbuja oblikovanje razvojnih modelov, temelječih na zmanjšanju emisij, porabe in stroškov energije ter na povečanju prožnosti in zanesljivosti. Pri tem bo odločilnega pomena razvoj pridobivanja energije iz biogenih in organskih ostankov ter odpadkov;

| 33. | se zaveda pomena učinkovitega pomorskega prostorskega načrtovanja pri izvajanju dejavnosti na morju in ga v celoti podpira, saj se tako usklajujejo prizadevanja in blažijo morebitna navzkrižja v dejavnostih; |
| --- | --- |

33.

se zaveda pomena učinkovitega pomorskega prostorskega načrtovanja pri izvajanju dejavnosti na morju in ga v celoti podpira, saj se tako usklajujejo prizadevanja in blažijo morebitna navzkrižja v dejavnostih;

| 34. | poudarja in podpira ukrepe, ki opozarjajo na pomen znanstvenih podatkov in znanja o morju kot enega od stebrov odpornega in inovativnega gospodarstva, opozarja pa tudi, da je treba razpoložljive podatke o okoljskih pojavih in podnebnih spremembah posodabljati ter jih dati na razpolago mednarodni znanstveni skupnosti in javnim upravam; |
| --- | --- |

34.

poudarja in podpira ukrepe, ki opozarjajo na pomen znanstvenih podatkov in znanja o morju kot enega od stebrov odpornega in inovativnega gospodarstva, opozarja pa tudi, da je treba razpoložljive podatke o okoljskih pojavih in podnebnih spremembah posodabljati ter jih dati na razpolago mednarodni znanstveni skupnosti in javnim upravam;

| 35. | se popolnoma strinja z ukrepi za zaščito morskega okolja in habitatov pred vsemi vrstami onesnaževanja, hkrati pa je treba proaktivno opredeliti območja, ki bi jih bilo treba ohraniti, kot so zaščitena morska območja. Kampanje ozaveščanja so nedvomno korak v pravo smer; |
| --- | --- |

35.

se popolnoma strinja z ukrepi za zaščito morskega okolja in habitatov pred vsemi vrstami onesnaževanja, hkrati pa je treba proaktivno opredeliti območja, ki bi jih bilo treba ohraniti, kot so zaščitena morska območja. Kampanje ozaveščanja so nedvomno korak v pravo smer;

| 36. | podpira regionalno usklajevanje in sodelovanje pri izvajanju srednjeročne strategije Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (2017–2020) za trajnost ribištva v Sredozemskem in Črnem morju. S tem se bo tudi zagotovilo doslednejše izvajanje skupne ribiške politike na ravni posameznih delov bazena (12); |
| --- | --- |

36.

podpira regionalno usklajevanje in sodelovanje pri izvajanju srednjeročne strategije Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (2017–2020) za trajnost ribištva v Sredozemskem in Črnem morju. S tem se bo tudi zagotovilo doslednejše izvajanje skupne ribiške politike na ravni posameznih delov bazena (12);

| 37. | se popolnoma strinja z ukrepi za spodbujanje razvoja malega ribolova in akvakulture ter za seznanjanje s primeri najboljše prakse, da se okrepita ribiška industrija in akvakultura ter zagotovijo ustrezno zbiranje regionalnih podatkov in znanstvene ocene, pri čemer je treba dosledno spoštovati mednarodno zakonodajo; |
| --- | --- |

37.

se popolnoma strinja z ukrepi za spodbujanje razvoja malega ribolova in akvakulture ter za seznanjanje s primeri najboljše prakse, da se okrepita ribiška industrija in akvakultura ter zagotovijo ustrezno zbiranje regionalnih podatkov in znanstvene ocene, pri čemer je treba dosledno spoštovati mednarodno zakonodajo;

Upravljanje in izvajanje

| 38. | podpira ustanovitev projektne skupine za zahodno Sredozemlje (WestMED) v sodelovanju z Unijo za Sredozemlje, v katere dejavnosti bodo vključene nacionalne informacijske točke in Evropska komisija, zagotovljeno pa bo tudi sodelovanje regionalnih in lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

38.

podpira ustanovitev projektne skupine za zahodno Sredozemlje (WestMED) v sodelovanju z Unijo za Sredozemlje, v katere dejavnosti bodo vključene nacionalne informacijske točke in Evropska komisija, zagotovljeno pa bo tudi sodelovanje regionalnih in lokalnih skupnosti;

| 39. | ugotavlja, da so na voljo različni finančni viri, predvsem v okviru programov financiranja EU za podporo različnih pobud, odvisno od vrste predloženega projekta, njegovega obsega in prednostnih nalog; |
| --- | --- |

39.

ugotavlja, da so na voljo različni finančni viri, predvsem v okviru programov financiranja EU za podporo različnih pobud, odvisno od vrste predloženega projekta, njegovega obsega in prednostnih nalog;

Končna priporočila

| 40. | spodbuja izmenjavo primerov najboljše prakse, krepitev zmogljivosti in čezmejno sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi oblastmi z vseh koncev Sredozemlja; |
| --- | --- |

40.

spodbuja izmenjavo primerov najboljše prakse, krepitev zmogljivosti in čezmejno sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi oblastmi z vseh koncev Sredozemlja;

| 41. | vsem stranem priporoča, naj podprejo izmenjavo splošnega in političnega znanja med lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter tako olajšajo upravljanje na več ravneh pri ravnanju z viri in pri skupnih izzivih zahodnega Sredozemlja (WestMED); |
| --- | --- |

41.

vsem stranem priporoča, naj podprejo izmenjavo splošnega in političnega znanja med lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter tako olajšajo upravljanje na več ravneh pri ravnanju z viri in pri skupnih izzivih zahodnega Sredozemlja (WestMED);

| 42. | priporoča spodbujanje ekonomsko vzdržnih projektov na lokalni in regionalni ravni ter lažji dostop do kapitala; |
| --- | --- |

42.

priporoča spodbujanje ekonomsko vzdržnih projektov na lokalni in regionalni ravni ter lažji dostop do kapitala;

| 43. | poudarja, da je treba v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi spodbujati projekte izobraževanja in preusposabljanja ter ukrepe, namenjene zmanjšanju brezposelnosti med mladimi. S tem se tudi spodbuja mobilnost delovne sile med sektorji modrega gospodarstva. V zvezi s tem opaža, da imajo lokalne in regionalne oblasti pomembno vlogo pri predvidevanju potreb po znanju in spretnostih ter njihovem usklajevanju s potrebami trga dela. Države članice bi se morale te vloge zavedati in jim dati ustrezne vire, da bi mladim po koncu izobraževanja olajšali pot do zaposlitve. |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je treba v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi spodbujati projekte izobraževanja in preusposabljanja ter ukrepe, namenjene zmanjšanju brezposelnosti med mladimi. S tem se tudi spodbuja mobilnost delovne sile med sektorji modrega gospodarstva. V zvezi s tem opaža, da imajo lokalne in regionalne oblasti pomembno vlogo pri predvidevanju potreb po znanju in spretnostih ter njihovem usklajevanju s potrebami trga dela. Države članice bi se morale te vloge zavedati in jim dati ustrezne vire, da bi mladim po koncu izobraževanja olajšali pot do zaposlitve.

V Bruslju, 31. januarja 2018

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Ministrska deklaracija Unije za Sredozemlje o modrem gospodarstvu.

1

(2)  Poročevalec: Michael Cohen, CdR 126/2010.

2

(3)  Poročevalec: Paul O'Donoghue, CdR 3766/2013.

3

(4)  Poročevalec: Hermann Kuhn, CdR 07256/2014, in poročevalec: Christophe Clergeau, NAT-VI/019.

4

(5)  http://www.cmcc.it/publications/regional-assessment-of-climate-change-in-the-mediterranean-climate-impact-assessments.

5

(6)  {SWD(2017) 130 final}.

6

(7)  {SWD(2017) 130 final}.

7

(8)  Sklepi Sveta z dne 3. aprila 2017.

8

(9)  NAT-V-44.

9

(10)  http://www.med-vkc.eu/2016/.

10

(11)  {SWD(2017) 130 final}.

11

(12)  {SWD(2017) 130 final}.

12

---

| 23.5.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 176/51 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 176/51

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Končni sklepi in priporočila skupine na visoki ravni za poenostavitev po letu 2020

(2018/C 176/12)

| Poročevalec: | Oldřich Vlasák (CZ/ECR), mestni svetnik, Hradec Králové |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Končni sklepi in priporočila skupine na visoki ravni za poenostavitev za obdobje po letu 2020 |

Poročevalec:

Oldřich Vlasák (CZ/ECR), mestni svetnik, Hradec Králové

Referenčni dokument:

Končni sklepi in priporočila skupine na visoki ravni za poenostavitev za obdobje po letu 2020

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | poudarja pomen kohezijske politike EU za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Unije. Čeprav je uresničitvi tega cilja v skladu s členi 174 do 178 PDEU namenjena tretjina proračuna EU, celoten potencial kohezijske politike še ni izkoriščen. Poenostavitev skladov mora biti del reformirane in izboljšane kohezijske politike za prihodnost Evrope; |
| --- | --- |

1.

poudarja pomen kohezijske politike EU za ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Unije. Čeprav je uresničitvi tega cilja v skladu s členi 174 do 178 PDEU namenjena tretjina proračuna EU, celoten potencial kohezijske politike še ni izkoriščen. Poenostavitev skladov mora biti del reformirane in izboljšane kohezijske politike za prihodnost Evrope;

| 2. | pozdravlja konstruktivnost priporočil skupine na visoki ravni za poenostavitev evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) po letu 2020 ter jasno izjavo, da je poenostavitev naloga vseh udeleženih pri izvajanju in upravljanju skladov: Komisije, sozakonodajalcev, držav članic ter regionalnih in lokalnih oblasti; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja konstruktivnost priporočil skupine na visoki ravni za poenostavitev evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) po letu 2020 ter jasno izjavo, da je poenostavitev naloga vseh udeleženih pri izvajanju in upravljanju skladov: Komisije, sozakonodajalcev, držav članic ter regionalnih in lokalnih oblasti;

| 3. | pozdravlja dejstvo, da je večina teh priporočil v skladu s stališči, ki jih je že izrazil (1). Ponavlja tudi, da so lokalne in regionalne oblasti neposredno zainteresirane za izvajanje kohezijske politike, saj so njeni glavni upravičenci, v veliko primerih pa tudi organ, ki je neposredno vključen v upravljanje njenega izvajanja; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja dejstvo, da je večina teh priporočil v skladu s stališči, ki jih je že izrazil (1). Ponavlja tudi, da so lokalne in regionalne oblasti neposredno zainteresirane za izvajanje kohezijske politike, saj so njeni glavni upravičenci, v veliko primerih pa tudi organ, ki je neposredno vključen v upravljanje njenega izvajanja;

| 4. | ugotavlja, da sklepi in priporočila skupine na visoki ravni za poenostavitev sicer prinašajo vrsto pozitivnih predlogov, vendar pa nikakor ni mogoče reči, da bo z uresničitvijo teh predlogov poenostavitev končana. Ostaja še cela vrsta zelo pomembnih področij in subsidiarnih problemov, ki jih sklepi skupine na visoki ravni ne rešujejo ali se jih dotikajo le delno. Zato se OR sklicuje na svoje mnenje o poenostavitvi evropskih strukturnih in investicijskih skladov z vidika lokalnih in regionalnih oblasti iz oktobra 2016, v katerem se podrobno ukvarja s to tematiko; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da sklepi in priporočila skupine na visoki ravni za poenostavitev sicer prinašajo vrsto pozitivnih predlogov, vendar pa nikakor ni mogoče reči, da bo z uresničitvijo teh predlogov poenostavitev končana. Ostaja še cela vrsta zelo pomembnih področij in subsidiarnih problemov, ki jih sklepi skupine na visoki ravni ne rešujejo ali se jih dotikajo le delno. Zato se OR sklicuje na svoje mnenje o poenostavitvi evropskih strukturnih in investicijskih skladov z vidika lokalnih in regionalnih oblasti iz oktobra 2016, v katerem se podrobno ukvarja s to tematiko;

| 5. | ponovno poziva k sprejetju nove teritorialne vizije, s katero bi posodobili evropsko perspektivo prostorskega razvoja iz leta 1999. To strategijo bi se prek lokalnega pristopa lahko uporabilo v programskem obdobju po letu 2020, da bi pripomogla k uporabi skladov EU na terenu; |
| --- | --- |

5.

ponovno poziva k sprejetju nove teritorialne vizije, s katero bi posodobili evropsko perspektivo prostorskega razvoja iz leta 1999. To strategijo bi se prek lokalnega pristopa lahko uporabilo v programskem obdobju po letu 2020, da bi pripomogla k uporabi skladov EU na terenu;

| 6. | poudarja pomen krepitve dosedanjih izkušenj in zmogljivosti ter lajšanja uporabe modela deljenega upravljanja po letu 2020 z uveljavljanjem načela partnerstva. To načelo, kot ga opredeljuje evropski kodeks ravnanja glede partnerstva, ostaja ključno sredstvo za zagotavljanje, da so vsi partnerji, vključno z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, vključeni v vse faze načrtovanja. Tudi sistem izvajanja mora temeljiti na večjem zaupanju med vsemi udeleženimi akterji (oblastmi na ravni EU ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni); |
| --- | --- |

6.

poudarja pomen krepitve dosedanjih izkušenj in zmogljivosti ter lajšanja uporabe modela deljenega upravljanja po letu 2020 z uveljavljanjem načela partnerstva. To načelo, kot ga opredeljuje evropski kodeks ravnanja glede partnerstva, ostaja ključno sredstvo za zagotavljanje, da so vsi partnerji, vključno z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, vključeni v vse faze načrtovanja. Tudi sistem izvajanja mora temeljiti na večjem zaupanju med vsemi udeleženimi akterji (oblastmi na ravni EU ter na nacionalni, regionalni in lokalni ravni);

| 7. | poziva k oblikovanju novega skupnega strateškega okvira za vse politike EU in sklade s teritorialno razsežnostjo in podpira cilj, da se s skupnimi horizontalnimi pravili olajša interakcija med skladi ESI (enotni pravilnik). Poudarja, da okvir, ki pokriva zgolj sklade ESI, ne pa tudi drugih skladov s teritorialno razsežnostjo, dodatno otežuje izvajanje končnim uporabnikom, zato ni tako koristen, kot bi lahko bil. Financiranje omejenega števila političnih področij bi bilo treba izbrati s skupnega evropskega menija, ki se od regije do regije lahko razlikuje glede na razvojne potrebe regije in cilje EU; |
| --- | --- |

7.

poziva k oblikovanju novega skupnega strateškega okvira za vse politike EU in sklade s teritorialno razsežnostjo in podpira cilj, da se s skupnimi horizontalnimi pravili olajša interakcija med skladi ESI (enotni pravilnik). Poudarja, da okvir, ki pokriva zgolj sklade ESI, ne pa tudi drugih skladov s teritorialno razsežnostjo, dodatno otežuje izvajanje končnim uporabnikom, zato ni tako koristen, kot bi lahko bil. Financiranje omejenega števila političnih področij bi bilo treba izbrati s skupnega evropskega menija, ki se od regije do regije lahko razlikuje glede na razvojne potrebe regije in cilje EU;

| 8. | se strinja, da je treba zagotoviti enake konkurenčne pogoje za sklade ESI in centralno upravljane sklade. OR izrecno podpira preučitev izvedljivosti standardne izjeme od pravil o državni pomoči za del ali celoto skladov ESI ter se sklicuje na svoje predhodne ugotovitve, zlasti glede sorazmernosti; |
| --- | --- |

8.

se strinja, da je treba zagotoviti enake konkurenčne pogoje za sklade ESI in centralno upravljane sklade. OR izrecno podpira preučitev izvedljivosti standardne izjeme od pravil o državni pomoči za del ali celoto skladov ESI ter se sklicuje na svoje predhodne ugotovitve, zlasti glede sorazmernosti;

| 9. | podpira širšo uporabo načela diferenciacije, ki pripomore k zmanjševanju obremenitev, učinkovitejši porabi sredstev in spodbujanju lokalnega pristopa; |
| --- | --- |

9.

podpira širšo uporabo načela diferenciacije, ki pripomore k zmanjševanju obremenitev, učinkovitejši porabi sredstev in spodbujanju lokalnega pristopa;

| 10. | poziva k rešitvam za določen program, ki bi bile bolj po meri in bi upoštevale zmogljivosti institucij v sistemu izvajanja skladov ESI in zunaj njega, vrste podpor, ki so na voljo, ter druge dejavnike; |
| --- | --- |

10.

poziva k rešitvam za določen program, ki bi bile bolj po meri in bi upoštevale zmogljivosti institucij v sistemu izvajanja skladov ESI in zunaj njega, vrste podpor, ki so na voljo, ter druge dejavnike;

| 11. | predlaga pospešitev dialoga o učinkoviti zasnovi in lahko izvedljivih ukrepih za poenostavitev naslednje generacije skladov ESI po letu 2020 med Komisijo, državami članicami ter regijami in mesti; |
| --- | --- |

11.

predlaga pospešitev dialoga o učinkoviti zasnovi in lahko izvedljivih ukrepih za poenostavitev naslednje generacije skladov ESI po letu 2020 med Komisijo, državami članicami ter regijami in mesti;

| 12. | poziva k uporabi ocen teritorialnega učinka na evropski ravni kot orodja za merjenje koristi poenostavitve skladov ESI; |
| --- | --- |

12.

poziva k uporabi ocen teritorialnega učinka na evropski ravni kot orodja za merjenje koristi poenostavitve skladov ESI;

Krepitev modela deljenega upravljanja po letu 2020

| 13. | potrjuje svojo močno podporo analizi, ki jo je opravila skupina na visoki ravni in ki kaže na znatne koristi modela deljenega upravljanja za učinkovito izvajanje kohezijske politike, saj ta spodbuja odgovornost državnih, regionalnih in lokalnih oblasti ter omogoča priznavanje regionalnih posebnosti in lokalni pristop. Model deljenega upravljanja ima pozitiven učinek tudi na druga področja politike poleg evropskih strukturnih in investicijskih skladov, vključno z učinkom prelivanja v smislu krepitve dobrega upravljanja ter večjega prevzemanja odgovornosti in demokratičnega udejstvovanja državljanov; |
| --- | --- |

13.

potrjuje svojo močno podporo analizi, ki jo je opravila skupina na visoki ravni in ki kaže na znatne koristi modela deljenega upravljanja za učinkovito izvajanje kohezijske politike, saj ta spodbuja odgovornost državnih, regionalnih in lokalnih oblasti ter omogoča priznavanje regionalnih posebnosti in lokalni pristop. Model deljenega upravljanja ima pozitiven učinek tudi na druga področja politike poleg evropskih strukturnih in investicijskih skladov, vključno z učinkom prelivanja v smislu krepitve dobrega upravljanja ter večjega prevzemanja odgovornosti in demokratičnega udejstvovanja državljanov;

| 14. | podpira cilj učinkovite uporabe načel subsidiarnosti in sorazmernosti, s katero bi v tem okviru omogočili in podprli dejansko upravljanje na več ravneh, ki pa tako od lokalnih in regionalnih oblasti kot od Komisije in držav članic zahteva ustrezno prevzemanje odgovornosti v obliki resničnega partnerstva; |
| --- | --- |

14.

podpira cilj učinkovite uporabe načel subsidiarnosti in sorazmernosti, s katero bi v tem okviru omogočili in podprli dejansko upravljanje na več ravneh, ki pa tako od lokalnih in regionalnih oblasti kot od Komisije in držav članic zahteva ustrezno prevzemanje odgovornosti v obliki resničnega partnerstva;

| 15. | poudarja, da je treba okrepiti zaupanje v sposobnost upravičencev, tj. regionalnih in nacionalnih uprav, za pametno in učinkovito upravljanje in uporabo skladov. Deljeno upravljanje približuje Evropo njenim državljanom in povezuje lokalne potrebe z evropskimi cilji; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba okrepiti zaupanje v sposobnost upravičencev, tj. regionalnih in nacionalnih uprav, za pametno in učinkovito upravljanje in uporabo skladov. Deljeno upravljanje približuje Evropo njenim državljanom in povezuje lokalne potrebe z evropskimi cilji;

| 16. | poudarja, da je uspeh sistema deljenega upravljanja deloma odvisen tudi o tega, ali vse strani v celoti prevzamejo načelo partnerstva. OR v celoti podpira predloge skupine na visoki ravni glede osrednjega pomena učinkovite uporabe partnerstva, ki jo je treba po letu 2020 še okrepiti; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je uspeh sistema deljenega upravljanja deloma odvisen tudi o tega, ali vse strani v celoti prevzamejo načelo partnerstva. OR v celoti podpira predloge skupine na visoki ravni glede osrednjega pomena učinkovite uporabe partnerstva, ki jo je treba po letu 2020 še okrepiti;

| 17. | meni, da je potreben širši pristop k partnerstvu in da mora ta biti vključen v evropski semester – evropski okvir ekonomskega upravljanja. Ponovno poziva k uvedbi kodeksa ravnanja za vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v evropski semester (2). Prav tako poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi, da načela kodeksa dobre prakse za partnerstvo v okviru skladov ESI postanejo pravno zavezujoč del uredb po letu 2020, da bo njihov status pravno jasen. Poziva pa tudi, naj bodo udeležene strani bolj formalno zavezane k izvajanju; |
| --- | --- |

17.

meni, da je potreben širši pristop k partnerstvu in da mora ta biti vključen v evropski semester – evropski okvir ekonomskega upravljanja. Ponovno poziva k uvedbi kodeksa ravnanja za vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v evropski semester (2). Prav tako poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi, da načela kodeksa dobre prakse za partnerstvo v okviru skladov ESI postanejo pravno zavezujoč del uredb po letu 2020, da bo njihov status pravno jasen. Poziva pa tudi, naj bodo udeležene strani bolj formalno zavezane k izvajanju;

| 18. | izpostavlja ugotovitev skupine na visoki ravni, da je težnja po tem, da bi morala postati kohezijska politika odgovorna za izvajanje mnogih drugih ciljev politik EU, problematična, ker povzroča to, da organi upravljanja dejansko postanejo izvrševalci vse večjega števila drugih politik EU; |
| --- | --- |

18.

izpostavlja ugotovitev skupine na visoki ravni, da je težnja po tem, da bi morala postati kohezijska politika odgovorna za izvajanje mnogih drugih ciljev politik EU, problematična, ker povzroča to, da organi upravljanja dejansko postanejo izvrševalci vse večjega števila drugih politik EU;

| 19. | podpira predlog skupine na visoki ravni za revizijo funkcije sistema upravljanja in nadzora skladov ESI pri izvrševanju predpisov, ki se ne nanašajo nanje; |
| --- | --- |

19.

podpira predlog skupine na visoki ravni za revizijo funkcije sistema upravljanja in nadzora skladov ESI pri izvrševanju predpisov, ki se ne nanašajo nanje;

Komplementarnost skladov ESI

| 20. | se strinja s poudarkom skupine na visoki ravni, da se skladi ESI medsebojno dopolnjujejo, vendar le skupaj lahko dosežejo cilj kohezijske politike, določen s Pogodbama; |
| --- | --- |

20.

se strinja s poudarkom skupine na visoki ravni, da se skladi ESI medsebojno dopolnjujejo, vendar le skupaj lahko dosežejo cilj kohezijske politike, določen s Pogodbama;

| 21. | poudarja, kako pomembno je, da obstoječi skladi ESI (EKSRP, ESS, ESRR, kohezijski sklad, sklad za ribištvo) ostanejo skupaj, saj vsak od njih prispeva k poslanstvu drugih skladov, da pa se jih po letu 2020 usklajuje s skupnimi pravili in določbami; |
| --- | --- |

21.

poudarja, kako pomembno je, da obstoječi skladi ESI (EKSRP, ESS, ESRR, kohezijski sklad, sklad za ribištvo) ostanejo skupaj, saj vsak od njih prispeva k poslanstvu drugih skladov, da pa se jih po letu 2020 usklajuje s skupnimi pravili in določbami;

| 22. | poziva k novemu skupnemu strateškemu okviru, ki bi zajemal vse politike in sklade EU s teritorialno razsežnostjo. Tak okvir bi zagotovil strateško usklajenost, sinergije in enako obravnavo finančnih instrumentov, z njim bi se tudi izognili birokratskemu podvajanju; |
| --- | --- |

22.

poziva k novemu skupnemu strateškemu okviru, ki bi zajemal vse politike in sklade EU s teritorialno razsežnostjo. Tak okvir bi zagotovil strateško usklajenost, sinergije in enako obravnavo finančnih instrumentov, z njim bi se tudi izognili birokratskemu podvajanju;

| 23. | ponovno priporoča, da za vse sklade ESI veljajo enaka pravila, in poudarja, da bi bilo treba vse horizontalne pogoje opredeliti izključno v enem sklopu pravil, medtem ko bi se bilo treba v uredbah za posamezne sklade omejiti na pravila glede vsebine programa in poročanja; |
| --- | --- |

23.

ponovno priporoča, da za vse sklade ESI veljajo enaka pravila, in poudarja, da bi bilo treba vse horizontalne pogoje opredeliti izključno v enem sklopu pravil, medtem ko bi se bilo treba v uredbah za posamezne sklade omejiti na pravila glede vsebine programa in poročanja;

| 24. | pozdravlja priporočilo skupine na visoki ravni, da se predvidi morebitna ločena uredba o upravljanju skladov ESI (enotni pravilnik), in se seznanja tudi s predlagano možnostjo uporabe v več obdobjih financiranja, da bi izboljšali regulativno varnost in stabilnost; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja priporočilo skupine na visoki ravni, da se predvidi morebitna ločena uredba o upravljanju skladov ESI (enotni pravilnik), in se seznanja tudi s predlagano možnostjo uporabe v več obdobjih financiranja, da bi izboljšali regulativno varnost in stabilnost;

| 25. | se strinja, da je treba glede na težave z izvajanjem sedanje uredbe o skupnih določbah še dodatno olajšati dostop do programov financiranja iz več skladov in celostne pristope (kot so celostne teritorialne naložbe). Pri tem opozarja na mnenje OR o celostnih teritorialnih naložbah (CDR 3554/2017) (3), v katerem poudarja pozitivne dosežke na lokalni ravni, kadar se v celoti izkoristi njihov potencial; |
| --- | --- |

25.

se strinja, da je treba glede na težave z izvajanjem sedanje uredbe o skupnih določbah še dodatno olajšati dostop do programov financiranja iz več skladov in celostne pristope (kot so celostne teritorialne naložbe). Pri tem opozarja na mnenje OR o celostnih teritorialnih naložbah (CDR 3554/2017) (3), v katerem poudarja pozitivne dosežke na lokalni ravni, kadar se v celoti izkoristi njihov potencial;

| 26. | pozdravlja priznanje potrebe po uravnoteženju izboljšanja usklajevanja evropskih pravil za financiranje in potrebe po povečanju možnosti za usklajevanje z nacionalnimi pravili, kar je poudaril v svojem mnenju o poenostavitvi evropskih strukturnih in investicijskih skladov; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja priznanje potrebe po uravnoteženju izboljšanja usklajevanja evropskih pravil za financiranje in potrebe po povečanju možnosti za usklajevanje z nacionalnimi pravili, kar je poudaril v svojem mnenju o poenostavitvi evropskih strukturnih in investicijskih skladov;

| 27. | meni, da je treba sklade EU uporabljati prek obstoječih nacionalnih upravnih mehanizmov. Nacionalne predpise in sisteme (vključno z nacionalnimi revizijskimi organi in nacionalnimi organi za varstvo konkurence) je treba čim bolj izkoristiti, kajti najbolj enostavna pravila so tista, ki jih je malo in so po možnosti enaka kot tista, ki se uporabljajo v državah članicah; |
| --- | --- |

27.

meni, da je treba sklade EU uporabljati prek obstoječih nacionalnih upravnih mehanizmov. Nacionalne predpise in sisteme (vključno z nacionalnimi revizijskimi organi in nacionalnimi organi za varstvo konkurence) je treba čim bolj izkoristiti, kajti najbolj enostavna pravila so tista, ki jih je malo in so po možnosti enaka kot tista, ki se uporabljajo v državah članicah;

Enaki konkurenčni pogoji za sklade ESI in centralno upravljane sklade

| 28. | potrjuje podporo krovnemu cilju, ki ga je določila skupina na visoki ravni, da se za programe v okviru skladov ESI in centralno upravljane sklade zagotovijo enako obravnavanje in enaki konkurenčni pogoji; |
| --- | --- |

28.

potrjuje podporo krovnemu cilju, ki ga je določila skupina na visoki ravni, da se za programe v okviru skladov ESI in centralno upravljane sklade zagotovijo enako obravnavanje in enaki konkurenčni pogoji;

| 29. | se strinja s stališčem, ki ga je izrazila skupina na visoki ravni, da sedanja različna obravnava skladov ESI z vidika državne pomoči in javnih naročil ni sestavni del modela deljenega upravljanja. Vodilno načelo bi moralo biti, da projekti, ki se financirajo iz skladov ESI, ne bi smeli biti obravnavani strožje od podobnih projektov v okviru centralnega upravljanja EU; |
| --- | --- |

29.

se strinja s stališčem, ki ga je izrazila skupina na visoki ravni, da sedanja različna obravnava skladov ESI z vidika državne pomoči in javnih naročil ni sestavni del modela deljenega upravljanja. Vodilno načelo bi moralo biti, da projekti, ki se financirajo iz skladov ESI, ne bi smeli biti obravnavani strožje od podobnih projektov v okviru centralnega upravljanja EU;

| 30. | poudarja, da mora okvir za obdobje po letu 2020 na novo spodbuditi sinergije med skladi ESI in drugimi centralno upravljanimi programi, tudi na področju medregionalnega sodelovanja. OR opozarja na pozitiven učinek na izvajanje strategij pametne specializacije, ki ga imata dejanska poenostavitev in večja prožnost pri upravljanju skladov ESI. Pri tem bi bilo mogoče spodbuditi medregionalno sodelovanje z ukrepi, kot je uvedba poenostavljenih metod utemeljitve, ki se osredotočajo na rezultate, ali uvedba stroškov na enoto, kot je OR navedel v mnenju Strategije za pametno specializacijo (RIS3): učinek na regije in medregionalno sodelovanje (4); |
| --- | --- |

30.

poudarja, da mora okvir za obdobje po letu 2020 na novo spodbuditi sinergije med skladi ESI in drugimi centralno upravljanimi programi, tudi na področju medregionalnega sodelovanja. OR opozarja na pozitiven učinek na izvajanje strategij pametne specializacije, ki ga imata dejanska poenostavitev in večja prožnost pri upravljanju skladov ESI. Pri tem bi bilo mogoče spodbuditi medregionalno sodelovanje z ukrepi, kot je uvedba poenostavljenih metod utemeljitve, ki se osredotočajo na rezultate, ali uvedba stroškov na enoto, kot je OR navedel v mnenju Strategije za pametno specializacijo (RIS3): učinek na regije in medregionalno sodelovanje (4);

| 31. | se strinja, da je treba pravila o državni pomoči in javnih naročilih za sklade ESI uskladiti s pravili, ki veljajo za centralno vodene programe. OR ponavlja svojo zahtevo po oceni možnosti, da se delno ali celotno porabo sredstev iz skladov ESI izvzame iz postopkov o državni pomoči po letu 2020. V zvezi s tem OR z veseljem ugotavlja, da je skupina na visoki ravni upoštevala njegova priporočila glede potrebe po skupnih opredelitvah, ki bi omogočale primerjavo in kombiniranje skladov; |
| --- | --- |

31.

se strinja, da je treba pravila o državni pomoči in javnih naročilih za sklade ESI uskladiti s pravili, ki veljajo za centralno vodene programe. OR ponavlja svojo zahtevo po oceni možnosti, da se delno ali celotno porabo sredstev iz skladov ESI izvzame iz postopkov o državni pomoči po letu 2020. V zvezi s tem OR z veseljem ugotavlja, da je skupina na visoki ravni upoštevala njegova priporočila glede potrebe po skupnih opredelitvah, ki bi omogočale primerjavo in kombiniranje skladov;

Racionalizacija načrtovanja skladov ESI po letu 2020

| 32. | pozdravlja poudarek skupine na visoki ravni, da je ključnega pomena, da se zakonodajni predlogi Komisije za evropski strukturni in investicijski okvir za obdobje po letu 2020, z njihovo jasno in enotno razlago vred, predstavijo in odobrijo vsaj šest mesecev pred začetkom novega programskega obdobja, in opozarja na velike operativne težave, s katerimi so se soočale lokalne in regionalne oblasti, ter na zamude, do katerih je prihajalo na začetku sedanjega programskega obdobja, iz katerih bi se morale vse udeležene strani česa naučiti. Predloge za sklade ESI je treba čim prej formalno predstaviti; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja poudarek skupine na visoki ravni, da je ključnega pomena, da se zakonodajni predlogi Komisije za evropski strukturni in investicijski okvir za obdobje po letu 2020, z njihovo jasno in enotno razlago vred, predstavijo in odobrijo vsaj šest mesecev pred začetkom novega programskega obdobja, in opozarja na velike operativne težave, s katerimi so se soočale lokalne in regionalne oblasti, ter na zamude, do katerih je prihajalo na začetku sedanjega programskega obdobja, iz katerih bi se morale vse udeležene strani česa naučiti. Predloge za sklade ESI je treba čim prej formalno predstaviti;

| 33. | z vidika prihodnjega oblikovanja sporazuma o partnerstvu priporoča, da se ponovno ocenita potreba in namen sporazuma ali enakovrednega dokumenta na nacionalni ravni, ter poziva, naj bodo takšni sporazumi v prihodnje osredotočeni na celotno strategijo (da bi se izognili prekrivanju programov), na splošne predhodne pogojenosti kot tudi na tiste, ki so vezane na priporočila za posamezne države (ki so v pristojnosti državne ravni), ter na opredelitev tematske osredotočenosti in vloge usklajevalnih teles na državni ravni, kjer morajo ti imeti vlogo pri izvajanju v določeni državi članici; |
| --- | --- |

33.

z vidika prihodnjega oblikovanja sporazuma o partnerstvu priporoča, da se ponovno ocenita potreba in namen sporazuma ali enakovrednega dokumenta na nacionalni ravni, ter poziva, naj bodo takšni sporazumi v prihodnje osredotočeni na celotno strategijo (da bi se izognili prekrivanju programov), na splošne predhodne pogojenosti kot tudi na tiste, ki so vezane na priporočila za posamezne države (ki so v pristojnosti državne ravni), ter na opredelitev tematske osredotočenosti in vloge usklajevalnih teles na državni ravni, kjer morajo ti imeti vlogo pri izvajanju v določeni državi članici;

| 34. | poziva k racionalizaciji strateških programskih dokumentov za obdobje po letu 2020 in ugotavlja, da je bilo v priporočilih za obdobje po letu 2020 upoštevanih veliko posebnih priporočil iz mnenja OR o izidu pogajanj o partnerskih sporazumih in operativnih programih. OR podpira zlasti poziv skupine na visoki ravni k večji prožnosti pri načrtovanju, da bi omogočili hitrejše prilagajanje operativnih programov; |
| --- | --- |

34.

poziva k racionalizaciji strateških programskih dokumentov za obdobje po letu 2020 in ugotavlja, da je bilo v priporočilih za obdobje po letu 2020 upoštevanih veliko posebnih priporočil iz mnenja OR o izidu pogajanj o partnerskih sporazumih in operativnih programih. OR podpira zlasti poziv skupine na visoki ravni k večji prožnosti pri načrtovanju, da bi omogočili hitrejše prilagajanje operativnih programov;

| 35. | predlaga, da se omogoči prenos dela dodeljenih sredstev (na primer 10 %, kot je bilo dovoljeno ob koncu programskega obdobja 2007–2013) z ene prednostne osi na drugo brez predhodne odobritve Komisije; |
| --- | --- |

35.

predlaga, da se omogoči prenos dela dodeljenih sredstev (na primer 10 %, kot je bilo dovoljeno ob koncu programskega obdobja 2007–2013) z ene prednostne osi na drugo brez predhodne odobritve Komisije;

| 36. | potrjuje pomen načela tematske osredotočenosti za usklajeno in strateško programsko načrtovanje ter ugotavlja, da bi splošen usklajen sistem tematske osredotočenosti po letu 2020 prav tako omogočal učinkovito uporabo celostnih rešitev na regionalni ali lokalni ravni. Partnerji, vključno z lokalnimi organi, morajo imeti besedo že v fazi načrtovanja, tudi ko gre za integrirana orodja, ki se uporabljajo za izvajanje strategij za trajnostni razvoj mest in teritorialni razvoj; |
| --- | --- |

36.

potrjuje pomen načela tematske osredotočenosti za usklajeno in strateško programsko načrtovanje ter ugotavlja, da bi splošen usklajen sistem tematske osredotočenosti po letu 2020 prav tako omogočal učinkovito uporabo celostnih rešitev na regionalni ali lokalni ravni. Partnerji, vključno z lokalnimi organi, morajo imeti besedo že v fazi načrtovanja, tudi ko gre za integrirana orodja, ki se uporabljajo za izvajanje strategij za trajnostni razvoj mest in teritorialni razvoj;

| 37. | podpira poudarjanje večje odgovornosti lokalnih in regionalnih oblasti v tem okviru in poudarja, da je treba načelo tematske osredotočenosti uskladiti z omogočanjem razmer za celovite rešitve na lokalni in regionalni ravni. Povezava med tematsko osredotočenostjo in osredotočenostjo kohezijske politike na rezultate, kakor tudi potreba, da kohezijska politik zagotavlja celovite, prožne in diferencirane rešitve v obdobju po letu 2020, sta bili obravnavani že v mnenju OR o prihodnosti kohezijske politike po letu 2020, v katerem je OR tudi pozval k dialogu, usmerjenem v sodelovanje, med organi, ki so pristojni za izvajanje regionalne politike, in sektorskimi politikami pravočasno pred začetkom naslednjega obdobja financiranja, da bi okrepili teritorialni pristop v skladu z upravljanjem na več ravneh; |
| --- | --- |

37.

podpira poudarjanje večje odgovornosti lokalnih in regionalnih oblasti v tem okviru in poudarja, da je treba načelo tematske osredotočenosti uskladiti z omogočanjem razmer za celovite rešitve na lokalni in regionalni ravni. Povezava med tematsko osredotočenostjo in osredotočenostjo kohezijske politike na rezultate, kakor tudi potreba, da kohezijska politik zagotavlja celovite, prožne in diferencirane rešitve v obdobju po letu 2020, sta bili obravnavani že v mnenju OR o prihodnosti kohezijske politike po letu 2020, v katerem je OR tudi pozval k dialogu, usmerjenem v sodelovanje, med organi, ki so pristojni za izvajanje regionalne politike, in sektorskimi politikami pravočasno pred začetkom naslednjega obdobja financiranja, da bi okrepili teritorialni pristop v skladu z upravljanjem na več ravneh;

| 38. | pozdravlja cilj skupine na visoki ravni, da se poenostavi skupni sklop kazalnikov za obdobje po letu 2020, in poudarja, da je treba uskladiti terminologijo in opredelitve, da bi lahko ocenili in primerjali uspešnost različnih skladov; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja cilj skupine na visoki ravni, da se poenostavi skupni sklop kazalnikov za obdobje po letu 2020, in poudarja, da je treba uskladiti terminologijo in opredelitve, da bi lahko ocenili in primerjali uspešnost različnih skladov;

| 39. | poudarja predloge OR za posebne ukrepe za lajšanje prehoda v naslednje programsko obdobje in zagotavljanje večje varnosti organov upravljanja.. OR podpira priporočilo delovne skupine na visoki ravni, naj se ponovno oceni potreba po imenovanju po letu 2020, in poziva vsaj k poenostavitvi postopka, s katero bi zagotovili, da se sedanja imenovanja prenesejo na naslednje programsko obdobje; |
| --- | --- |

39.

poudarja predloge OR za posebne ukrepe za lajšanje prehoda v naslednje programsko obdobje in zagotavljanje večje varnosti organov upravljanja.. OR podpira priporočilo delovne skupine na visoki ravni, naj se ponovno oceni potreba po imenovanju po letu 2020, in poziva vsaj k poenostavitvi postopka, s katero bi zagotovili, da se sedanja imenovanja prenesejo na naslednje programsko obdobje;

Načelo diferenciacije je treba na mnogih področjih okrepiti

| 40. | pozdravlja splošno načelo večje diferenciacije po letu 2020, ki omogoča, da se skladi ESI uporabljajo bolj po meri in učinkoviteje, zato bo to načelo verjetno ključnega pomena za scenarij po letu 2020, po katerem naj bi prišlo do splošnega zmanjšanja proračunskih sredstev, med drugim zaradi izstopa Združenega kraljestva iz EU. Diferenciran pristop, ki temelji na načelu subsidiarnosti, ne pomeni nujno, da je treba poskušati opredeliti vsako podrobnost izvajanja sistema na ravni EU, temveč mora temeljiti na zaupanju med vsemi udeleženimi, ki konkretno izvajajo načelo partnerstva; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja splošno načelo večje diferenciacije po letu 2020, ki omogoča, da se skladi ESI uporabljajo bolj po meri in učinkoviteje, zato bo to načelo verjetno ključnega pomena za scenarij po letu 2020, po katerem naj bi prišlo do splošnega zmanjšanja proračunskih sredstev, med drugim zaradi izstopa Združenega kraljestva iz EU. Diferenciran pristop, ki temelji na načelu subsidiarnosti, ne pomeni nujno, da je treba poskušati opredeliti vsako podrobnost izvajanja sistema na ravni EU, temveč mora temeljiti na zaupanju med vsemi udeleženimi, ki konkretno izvajajo načelo partnerstva;

| 41. | ugotavlja, da je podobne ideje širil urad avstrijskega kanclerja in da so te lahko pomemben element prihodnjega avstrijskega predsedovanja EU v drugi polovici leta 2018. Zato predlaga, da se avstrijsko predsedstvo povabi k zgodnjemu sodelovanju z OR, da bi te ideje dodatno razvili; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da je podobne ideje širil urad avstrijskega kanclerja in da so te lahko pomemben element prihodnjega avstrijskega predsedovanja EU v drugi polovici leta 2018. Zato predlaga, da se avstrijsko predsedstvo povabi k zgodnjemu sodelovanju z OR, da bi te ideje dodatno razvili;

| 42. | poudarja pomen zagotavljanja polnega sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti kot enakovrednih partnerjev v tem okviru in v vseh zgodnjih fazah pogajalskega procesa. Okrepljena uporaba lokalnega pristopa z učinkovitejšim prilagajanjem skladov različnim potrebam ozemelj po vsej Uniji in opremljanje regij s sredstvi za hitro odzivanje na nepredvidene izzive ali izredne razmere bo vse bolj nujno; |
| --- | --- |

42.

poudarja pomen zagotavljanja polnega sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti kot enakovrednih partnerjev v tem okviru in v vseh zgodnjih fazah pogajalskega procesa. Okrepljena uporaba lokalnega pristopa z učinkovitejšim prilagajanjem skladov različnim potrebam ozemelj po vsej Uniji in opremljanje regij s sredstvi za hitro odzivanje na nepredvidene izzive ali izredne razmere bo vse bolj nujno;

Revizija, poročanje in nadzor

| 43. | priporoča premik k bolj diferenciranemu pristopu na področjih revizije, poročanja in nadzora, z omogočanjem večje odvisnosti od nacionalnih pravil in večje prožnosti pri prilagajanju obstoječim nacionalnim preverjanjem in postopkom; |
| --- | --- |

43.

priporoča premik k bolj diferenciranemu pristopu na področjih revizije, poročanja in nadzora, z omogočanjem večje odvisnosti od nacionalnih pravil in večje prožnosti pri prilagajanju obstoječim nacionalnim preverjanjem in postopkom;

| 44. | opozarja na svoje sporočilo, da je diferenciranje revizije možno lajšati in podpreti s pogodbami o zaupanju med revizijskimi organi EU ter nacionalnimi revizijskimi organi in organi upravljanja. Trenutno je temeljni problem to, da se je zaradi težav z izvajanjem v preteklosti razvila kultura nenaklonjenosti tveganju in da strah pred sankcijami zavira resnično kulturo izboljšav; |
| --- | --- |

44.

opozarja na svoje sporočilo, da je diferenciranje revizije možno lajšati in podpreti s pogodbami o zaupanju med revizijskimi organi EU ter nacionalnimi revizijskimi organi in organi upravljanja. Trenutno je temeljni problem to, da se je zaradi težav z izvajanjem v preteklosti razvila kultura nenaklonjenosti tveganju in da strah pred sankcijami zavira resnično kulturo izboljšav;

| 45. | ponavlja svoje stališče o dopustni stopnji napake (raven pomembnosti), kajti izkušnje kažejo, da takšna raven v okviru projektov kohezijske politike ni primerna. Ker mednarodni revizijski standardi ne narekujejo konkretnih številk, OR meni, da bi lahko to stopnjo zvišali na 5 %. Sedanji strog sistem nadzora, zaradi katerega je vsaka napaka še bolj očitna, ustvarja zavajajoč vtis, da model deljenega upravljanja dopušča več napak; |
| --- | --- |

45.

ponavlja svoje stališče o dopustni stopnji napake (raven pomembnosti), kajti izkušnje kažejo, da takšna raven v okviru projektov kohezijske politike ni primerna. Ker mednarodni revizijski standardi ne narekujejo konkretnih številk, OR meni, da bi lahko to stopnjo zvišali na 5 %. Sedanji strog sistem nadzora, zaradi katerega je vsaka napaka še bolj očitna, ustvarja zavajajoč vtis, da model deljenega upravljanja dopušča več napak;

Kombiniranje skladov ESI s finančnimi instrumenti

| 46. | je zadovoljen, da je predvideno tudi načelo diferenciranega pristopa, saj se je zavzemal za predhodno oceno kombinirane uporabe skladov ESI in EFSI na podlagi presoje posameznih primerov. Takšen pristop bi omogočil precejšnje zmanjšanje bremena in boljše upoštevanje posebnosti konteksta izvajanja v udeleženih regijah ter s tem lajšal lokalni pristop in spodbujal naložbe po meri; |
| --- | --- |

46.

je zadovoljen, da je predvideno tudi načelo diferenciranega pristopa, saj se je zavzemal za predhodno oceno kombinirane uporabe skladov ESI in EFSI na podlagi presoje posameznih primerov. Takšen pristop bi omogočil precejšnje zmanjšanje bremena in boljše upoštevanje posebnosti konteksta izvajanja v udeleženih regijah ter s tem lajšal lokalni pristop in spodbujal naložbe po meri;

| 47. | predlaga uvedbo koncepta „vse na enem mestu“ na nacionalni/regionalni ravni, da bi upravičenci lahko hkrati dostopali do skladov ESI in do drugih skladov; |
| --- | --- |

47.

predlaga uvedbo koncepta „vse na enem mestu“ na nacionalni/regionalni ravni, da bi upravičenci lahko hkrati dostopali do skladov ESI in do drugih skladov;

Poenostavitev evropskega teritorialnega sodelovanja

| 48. | podpira dejstvo, da je skupina na visoki ravni priznala posebnost evropskega teritorialnega sodelovanja, ter njeno priporočilo, naj se po letu 2020 ohrani sedanji poseben zakonodajni okvir za programe Interreg; |
| --- | --- |

48.

podpira dejstvo, da je skupina na visoki ravni priznala posebnost evropskega teritorialnega sodelovanja, ter njeno priporočilo, naj se po letu 2020 ohrani sedanji poseben zakonodajni okvir za programe Interreg;

| 49. | potrjuje svojo podporo namenski uredbi o posebnih določbah o izvajanju evropskega teritorialnega sodelovanja, ter poudarja, da je čezmerno prenašanje zakonodaje v nacionalno zakonodajo, ki je rezultat sedanje zapletenosti zakonov in predpisov, dejansko velika ovira za učinkovito izvajanje evropskega teritorialnega sodelovanja; |
| --- | --- |

49.

potrjuje svojo podporo namenski uredbi o posebnih določbah o izvajanju evropskega teritorialnega sodelovanja, ter poudarja, da je čezmerno prenašanje zakonodaje v nacionalno zakonodajo, ki je rezultat sedanje zapletenosti zakonov in predpisov, dejansko velika ovira za učinkovito izvajanje evropskega teritorialnega sodelovanja;

| 50. | poziva k izogibanju predhodnim pogojenostim na tem področju, saj so programi evropskega teritorialnega sodelovanja večstranski; |
| --- | --- |

50.

poziva k izogibanju predhodnim pogojenostim na tem področju, saj so programi evropskega teritorialnega sodelovanja večstranski;

| 51. | poudarja evropsko dodano vrednost, ki izhaja iz okrepljenega teritorialnega sodelovanja, ter sklicevanje na nedavne ugotovitve o srednje- do dolgoročnih posledicah tako splošne gospodarske rasti kot glede ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, če se bo takšno sodelovanje v prihodnosti zmanjševalo prej kot povečevalo; |
| --- | --- |

51.

poudarja evropsko dodano vrednost, ki izhaja iz okrepljenega teritorialnega sodelovanja, ter sklicevanje na nedavne ugotovitve o srednje- do dolgoročnih posledicah tako splošne gospodarske rasti kot glede ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, če se bo takšno sodelovanje v prihodnosti zmanjševalo prej kot povečevalo;

| 52. | poudarja temeljno vlogo in evropsko dodano vrednost čezmejnega sodelovanja pri premagovanju ločevalnega vpliva meja in odpravi obstoječih ovir, ki vplivajo na življenje prebivalcev obmejnih regij. OR opozarja na pomen medosebnih projektov, zlasti za gradnjo vzajemnega zaupanja, in v zvezi s tem predlaga, da bi bili t. i. skladi malih projektov verodostojen del prihodnjih programov čezmejnega sodelovanja in bi s tem zaradi svoje preprostosti in decentraliziranega upravljanja postali dostopni upravičencem na najnižji ravni; |
| --- | --- |

52.

poudarja temeljno vlogo in evropsko dodano vrednost čezmejnega sodelovanja pri premagovanju ločevalnega vpliva meja in odpravi obstoječih ovir, ki vplivajo na življenje prebivalcev obmejnih regij. OR opozarja na pomen medosebnih projektov, zlasti za gradnjo vzajemnega zaupanja, in v zvezi s tem predlaga, da bi bili t. i. skladi malih projektov verodostojen del prihodnjih programov čezmejnega sodelovanja in bi s tem zaradi svoje preprostosti in decentraliziranega upravljanja postali dostopni upravičencem na najnižji ravni;

| 53. | pozdravlja predlog, da za programe evropskega teritorialnega sodelovanja ne bi veljala obveznost priglasitve državne pomoči. OR je že poudaril, da je trud, ki ga je treba pri programih evropskega teritorialnega sodelovanja vložiti v spoštovanje pravil o državni pomoči, običajno nesorazmeren s tveganjem izkrivljanja konkurence. Opozoril je tudi na težave v zvezi z omejitvami stopnje sofinanciranja in ureditve odgovornosti (saj taki programi vključujejo več držav članic) ter poudaril očitno protislovje med logiko sodelovanja in logiko konkurence, ter pozval, naj bo celotno evropsko teritorialno sodelovanje izvzeto s področja državne pomoči, kot že velja za programe sodelovanja, ki jih upravlja Komisija (npr. Obzorje 2020). |
| --- | --- |

53.

pozdravlja predlog, da za programe evropskega teritorialnega sodelovanja ne bi veljala obveznost priglasitve državne pomoči. OR je že poudaril, da je trud, ki ga je treba pri programih evropskega teritorialnega sodelovanja vložiti v spoštovanje pravil o državni pomoči, običajno nesorazmeren s tveganjem izkrivljanja konkurence. Opozoril je tudi na težave v zvezi z omejitvami stopnje sofinanciranja in ureditve odgovornosti (saj taki programi vključujejo več držav članic) ter poudaril očitno protislovje med logiko sodelovanja in logiko konkurence, ter pozval, naj bo celotno evropsko teritorialno sodelovanje izvzeto s področja državne pomoči, kot že velja za programe sodelovanja, ki jih upravlja Komisija (npr. Obzorje 2020).

V Bruslju, 1. februarja 2018

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COR-2016-01814-00-00-AC-TRA; COR-2016-05838-00-00-AC-TRA; COR-2016-00008-00-01-AC-TRA; COR-2015-04285-00-00-AC-TRA; COR-2014-06248-00-01-AC-TRA; COR-2015-00487-00-00-AC-TRA; COR-2015-04287-00-00-AC-TRA; CDR2027-2012_00_00_TRA_AC; CDR1683-2012_00_00_TRA_AC; CDR4-2012_FIN_AC; COR-2017-01527-00-00-AC-TRA.

1

(2)  COR-2016-05386-00-00-AC.

2

(3)  COR-2017-03554-00-00-AC.

3

(4)  COR-2016-06963-00-00-AC.

4

---

| 23.5.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 176/57 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 176/57

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Evropa v gibanju: cestni promet z vidika delovne sile

(2018/C 176/13)

| Poročevalec: | Spyros Spyridon (EL/EPP), občinski svetnik Porosa |
| --- | --- |
| Referenčni dokumenti: | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 glede minimalnih zahtev za najdaljši dnevni in tedenski čas vožnje, najkrajše odmore ter dnevni in tedenski čas počitka ter Uredbe (EU) št. 165/2014 glede določanja položaja s tahografi
  COM(2017) 277 final
  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2006/22/ES glede zahtev za izvrševanje ter določitve posebnih pravil v zvezi z Direktivo 96/71/ES in Direktivo 2014/67/EU za napotitev delavcev v sektorju cestnega prometa
  COM(2017) 278 final
  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1071/2009 in Uredbe (ES) št. 1072/2009 za njuno prilagoditev razvoju v sektorju
  COM(2017) 281 final
  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2006/1/ES o uporabi vozil, najetih brez voznikov, za cestni prevoz blaga
  COM(2017) 282 final |

Poročevalec:

Spyros Spyridon (EL/EPP), občinski svetnik Porosa

Referenčni dokumenti:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 561/2006 glede minimalnih zahtev za najdaljši dnevni in tedenski čas vožnje, najkrajše odmore ter dnevni in tedenski čas počitka ter Uredbe (EU) št. 165/2014 glede določanja položaja s tahografi

COM(2017) 277 final

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2006/22/ES glede zahtev za izvrševanje ter določitve posebnih pravil v zvezi z Direktivo 96/71/ES in Direktivo 2014/67/EU za napotitev delavcev v sektorju cestnega prometa

COM(2017) 278 final

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1071/2009 in Uredbe (ES) št. 1072/2009 za njuno prilagoditev razvoju v sektorju

COM(2017) 281 final

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2006/1/ES o uporabi vozil, najetih brez voznikov, za cestni prevoz blaga

COM(2017) 282 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

COM(2017) 277 final – del 1

Člen 1(5)(c)

Spremeni se tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (c) | vstavita
  se
  naslednja odstavka
   8a
  in
   8b: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(c)

vstavita
  se
  naslednja odstavka
   8a
  in
   8b:

| (c) | vstavijo
  se
  naslednji odstavki
   8a, 8b
  in 8c
  : |
| --- | --- |

(c)

vstavijo
  se
  naslednji odstavki
   8a, 8b
  in 8c
  :

| | „8a.   Voznik si rednega tedenskega časa počitka in kakršnega koli tedenskega počitka, ki traja več kot 45 ur in je nadomestilo za prejšnji skrajšani tedenski počitek, ne vzame v vozilu. Počitek si vzame v ustrezni nastanitvi s primernimi spalnimi in sanitarnimi prostori: |
| --- | --- |

„8a.   Voznik si rednega tedenskega časa počitka in kakršnega koli tedenskega počitka, ki traja več kot 45 ur in je nadomestilo za prejšnji skrajšani tedenski počitek, ne vzame v vozilu. Počitek si vzame v ustrezni nastanitvi s primernimi spalnimi in sanitarnimi prostori:

| | „8a.   Voznik si rednega tedenskega časa počitka in kakršnega koli tedenskega počitka, ki traja več kot 45 ur in je nadomestilo za prejšnji skrajšani tedenski počitek, ne vzame v vozilu. Počitek si vzame v ustrezni nastanitvi s primernimi spalnimi in sanitarnimi prostori: |
| --- | --- |

„8a.   Voznik si rednega tedenskega časa počitka in kakršnega koli tedenskega počitka, ki traja več kot 45 ur in je nadomestilo za prejšnji skrajšani tedenski počitek, ne vzame v vozilu. Počitek si vzame v ustrezni nastanitvi s primernimi spalnimi in sanitarnimi prostori:

| | (a) | ki jih zagotovi ali plača delodajalec, ali |
| --- | --- | --- |

(a)

ki jih zagotovi ali plača delodajalec, ali

| (b) | doma ali na drugem zasebnem kraju po izbiri voznika. |
| --- | --- |

(b)

doma ali na drugem zasebnem kraju po izbiri voznika.

| | (a) | ki jih zagotovi ali plača delodajalec, ali |
| --- | --- | --- |

(a)

ki jih zagotovi ali plača delodajalec, ali

| (b) | doma ali na drugem zasebnem kraju po izbiri voznika. |
| --- | --- |

(b)

doma ali na drugem zasebnem kraju po izbiri voznika.

| | 8b.   Prevozno podjetje organizira delo voznikov tako, da si lahko vozniki v vsakem obdobju treh zaporednih tednov vsaj en redni tedenski čas počitka ali tedenski počitek, ki traja več kot 45 ur in je nadomestilo za skrajšani tedenski počitek, vzamejo doma.“; |
| --- | --- |

8b.   Prevozno podjetje organizira delo voznikov tako, da si lahko vozniki v vsakem obdobju treh zaporednih tednov vsaj en redni tedenski čas počitka ali tedenski počitek, ki traja več kot 45 ur in je nadomestilo za skrajšani tedenski počitek, vzamejo doma.“;

| | 8b.
     
  Odstavka 8a ni treba uporabljati v primerih, ko se redni tedenski čas počitka in kakršen koli tedenski počitek, ki traja več kot 45 ur in je nadomestilo za prejšnji skrajšani tedenski počitek, vzame na kraju, ki je dovolj varen in ima primerne sanitarne prostore, hkrati pa voznikova kabina izpolnjuje pogoje, ki jih določi odbor iz člena 24(1) veljavne Uredbe. |
| --- | --- |

8b.
     
  Odstavka 8a ni treba uporabljati v primerih, ko se redni tedenski čas počitka in kakršen koli tedenski počitek, ki traja več kot 45 ur in je nadomestilo za prejšnji skrajšani tedenski počitek, vzame na kraju, ki je dovolj varen in ima primerne sanitarne prostore, hkrati pa voznikova kabina izpolnjuje pogoje, ki jih določi odbor iz člena 24(1) veljavne Uredbe.

| | 8c.   Prevozno podjetje organizira delo voznikov tako, da si lahko vozniki v vsakem obdobju treh zaporednih tednov vsaj en redni tedenski čas počitka ali tedenski počitek, ki traja več kot 45 ur in je nadomestilo za skrajšani tedenski počitek, vzamejo doma.“; |
| --- | --- |

8c.   Prevozno podjetje organizira delo voznikov tako, da si lahko vozniki v vsakem obdobju treh zaporednih tednov vsaj en redni tedenski čas počitka ali tedenski počitek, ki traja več kot 45 ur in je nadomestilo za skrajšani tedenski počitek, vzamejo doma.“;

Obrazložitev

Na mnogih avtocestah ni niti nastanitve za voznike niti varnih počivališč, kot predvideva odstavek 8a.

Določba bi bila v prvotni obliki v škodo voznikom iz obrobnih držav EU, ki so v primerjavi z njihovimi kolegi iz osrednjih držav EU po sili razmer več dni na poti. Izvajanje te določbe bi povečalo stroške za prevoznike iz obrobnih delov Evrope.

Predlog spremembe 2

COM(2017) 277 final – del 1

Člen 2

Spremeni se tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Uredba (EU) št. 165/2014 se spremeni: | Uredba (EU) št. 165/2014 se spremeni: |
| (1) | v členu 8(1) se druga alinea nadomesti z naslednjim: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Uredba (EU) št. 165/2014 se spremeni:

Uredba (EU) št. 165/2014 se spremeni:

(1)

v členu 8(1) se druga alinea nadomesti z naslednjim:

| (1) | v členu 8(1) se druga alinea nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(1)

v členu 8(1) se druga alinea nadomesti z naslednjim:

| | „— | vsake tri ure v skupnem času vožnje in vsakič, ko vozilo prestopi mejo;“; |
| --- | --- | --- |

„—

vsake tri ure v skupnem času vožnje in vsakič, ko vozilo prestopi mejo;“;

| | „— | vsake tri ure v skupnem času vožnje in vsakič, ko vozilo prestopi mejo;“; |
| --- | --- | --- |

„—

vsake tri ure v skupnem času vožnje in vsakič, ko vozilo prestopi mejo;“;

| (2) | v členu 34(7) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(2)

v členu 34(7) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

| (2) | v členu 34(7) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(2)

v členu 34(7) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

| | „7.   Voznik ob prihodu na primerno mesto, kjer lahko ustavi, v digitalni tahograf vnese oznake držav, v katerih je začel in končal dnevni delovni čas, ter informacijo o tem, kje in kdaj je prestopil mejo v vozilu. Države članice lahko zahtevajo, da vozniki vozil, ki so vključena v prevoze na njenem ozemlju, oznaki države dodajo podrobnejše geografske podatke, če so države članice o njih uradno obvestile Komisijo pred 1. aprilom 1998.“ |
| --- | --- |

„7.   Voznik ob prihodu na primerno mesto, kjer lahko ustavi, v digitalni tahograf vnese oznake držav, v katerih je začel in končal dnevni delovni čas, ter informacijo o tem, kje in kdaj je prestopil mejo v vozilu. Države članice lahko zahtevajo, da vozniki vozil, ki so vključena v prevoze na njenem ozemlju, oznaki države dodajo podrobnejše geografske podatke, če so države članice o njih uradno obvestile Komisijo pred 1. aprilom 1998.“

| | „7.   Voznik ob prihodu na primerno mesto, kjer lahko ustavi, v digitalni tahograf vnese oznake držav, v katerih je začel in končal dnevni delovni čas, ter informacijo o tem, kje in kdaj je prestopil mejo v vozilu. Države članice lahko zahtevajo, da vozniki vozil, ki so vključena v prevoze na njenem ozemlju, oznaki države dodajo podrobnejše geografske podatke, če so države članice o njih uradno obvestile Komisijo pred 1. aprilom 1998.“ |
| --- | --- |

„7.   Voznik ob prihodu na primerno mesto, kjer lahko ustavi, v digitalni tahograf vnese oznake držav, v katerih je začel in končal dnevni delovni čas, ter informacijo o tem, kje in kdaj je prestopil mejo v vozilu. Države članice lahko zahtevajo, da vozniki vozil, ki so vključena v prevoze na njenem ozemlju, oznaki države dodajo podrobnejše geografske podatke, če so države članice o njih uradno obvestile Komisijo pred 1. aprilom 1998.“

| (3) | Člen 3(4) se nadomesti z naslednjim:



  Pet let po začetku obveznosti uporabe tahografa v novo registriranih vozilih v skladu s členi 8, 9 in 10 se vozila, ki se uporabljajo v državi članici, ki ni njihova država članica registracije, opremijo s takim tahografom. |
| --- | --- |

(3)

Člen 3(4) se nadomesti z naslednjim:

| (4) | Člen 9(2) se nadomesti z naslednjim:



  Pet let po začetku obveznosti uporabe tahografa v novo registriranih vozilih na podlagi tega člena in členov 8 in 10 države članice svoje nadzorne organe v ustrezni meri opremijo z napravami za zgodnje odkrivanje na daljavo, potrebnimi za omogočanje sporočanja podatkov iz tega člena, ob upoštevanju njihovih posameznih zahtev in strategij glede izvrševanja. Do takrat se lahko države članice odločijo, ali bodo svoje nadzorne organe opremile s takšnimi napravami za zgodnje odkrivanje na daljavo. |
| --- | --- |

(4)

Člen 9(2) se nadomesti z naslednjim:

Obrazložitev

Pametni tahografi omogočajo hitro, interoperabilno izvedbo digitalnega nadzora in izvrševanje pravil. Rok za njihovo uvedbo do leta 2034 ni sprejemljiv. Zato se predlaga, da se besedilo „Petnajst let“ nadomesti z besedilom „Pet let“ in se tako cestnim prevoznikom omogoči razumno prehodno obdobje.

Predlog spremembe 3

COM(2017) 278 final – del 1

Člen 2

Odstavek (4) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice lahko uvedejo samo naslednje upravne zahteve in nadzorne ukrepe: | Države članice lahko uvedejo samo naslednje upravne zahteve in nadzorne ukrepe: |
| (a) | obveznost za cestnega prevoznika s sedežem v drugi državi članici, da mora izjavo o napotitvi pristojnim nacionalnim organom poslati najpozneje ob začetku napotitve; izjava o napotitvi je v elektronski obliki, v uradnem jeziku države članice gostiteljice ali v angleškem jeziku in vsebuje le naslednje informacije: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice lahko uvedejo samo naslednje upravne zahteve in nadzorne ukrepe:

Države članice lahko uvedejo samo naslednje upravne zahteve in nadzorne ukrepe:

(a)

obveznost za cestnega prevoznika s sedežem v drugi državi članici, da mora izjavo o napotitvi pristojnim nacionalnim organom poslati najpozneje ob začetku napotitve; izjava o napotitvi je v elektronski obliki, v uradnem jeziku države članice gostiteljice ali v angleškem jeziku in vsebuje le naslednje informacije:

| (a) | obveznost za cestnega prevoznika s sedežem v drugi državi članici, da mora izjavo o napotitvi pristojnim nacionalnim organom poslati najpozneje ob začetku napotitve; izjava o napotitvi je v elektronski obliki, v uradnem jeziku države članice gostiteljice ali v angleškem jeziku in vsebuje le naslednje informacije: |
| --- | --- |

(a)

obveznost za cestnega prevoznika s sedežem v drugi državi članici, da mora izjavo o napotitvi pristojnim nacionalnim organom poslati najpozneje ob začetku napotitve; izjava o napotitvi je v elektronski obliki, v uradnem jeziku države članice gostiteljice ali v angleškem jeziku in vsebuje le naslednje informacije:

| | (i) | naziv cestnega prevoznika; |
| --- | --- | --- |

(i)

naziv cestnega prevoznika;

| | (i) | naziv cestnega prevoznika; |
| --- | --- | --- |

(i)

naziv cestnega prevoznika;

| | (ii) | kontaktne podatke upravljavca prevoza ali druge kontaktne osebe (ali oseb) v državi članici sedeža prevoznika, določene za stike s pristojnimi organi države članice gostiteljice, v kateri se opravljajo storitve, ter za pošiljanje in sprejemanje dokumentov ali obvestil; |
| --- | --- | --- |

(ii)

kontaktne podatke upravljavca prevoza ali druge kontaktne osebe (ali oseb) v državi članici sedeža prevoznika, določene za stike s pristojnimi organi države članice gostiteljice, v kateri se opravljajo storitve, ter za pošiljanje in sprejemanje dokumentov ali obvestil;

| | (ii) | kontaktne podatke upravljavca prevoza ali druge kontaktne osebe (ali oseb) v državi članici sedeža prevoznika, določene za stike s pristojnimi organi države članice gostiteljice, v kateri se opravljajo storitve, ter za pošiljanje in sprejemanje dokumentov ali obvestil; |
| --- | --- | --- |

(ii)

kontaktne podatke upravljavca prevoza ali druge kontaktne osebe (ali oseb) v državi članici sedeža prevoznika, določene za stike s pristojnimi organi države članice gostiteljice, v kateri se opravljajo storitve, ter za pošiljanje in sprejemanje dokumentov ali obvestil;

| | (iii) | predvideno število napotenih voznikov in njihovo identiteto; |
| --- | --- | --- |

(iii)

predvideno število napotenih voznikov in njihovo identiteto;

| | (iii) | predvideno število napotenih voznikov in njihovo identiteto; |
| --- | --- | --- |

(iii)

predvideno število napotenih voznikov in njihovo identiteto;

| | (iv) | predvideno trajanje ter predviden začetni in končni datum napotitve; |
| --- | --- | --- |

(iv)

predvideno trajanje ter predviden začetni in končni datum napotitve;

| | (iv) | predvideno trajanje ter predviden začetni in končni datum napotitve; |
| --- | --- | --- |

(iv)

predvideno trajanje ter predviden začetni in končni datum napotitve;

| | (v) | registrske oznake vozil, uporabljenih v napotitvi; |
| --- | --- | --- |

(v)

registrske oznake vozil, uporabljenih v napotitvi;

| | (v) | registrske oznake vozil, uporabljenih v napotitvi; |
| --- | --- | --- |

(v)

registrske oznake vozil, uporabljenih v napotitvi;

| | (vi) | vrsto prevozne storitve, tj. navedba, ali gre za prevoz blaga, prevoz potnikov, mednarodni prevoz ali kabotažo; |
| --- | --- | --- |

(vi)

vrsto prevozne storitve, tj. navedba, ali gre za prevoz blaga, prevoz potnikov, mednarodni prevoz ali kabotažo;

| | (vi) | vrsto prevozne storitve, tj. navedba, ali gre za prevoz blaga, prevoz potnikov, mednarodni prevoz ali kabotažo; |
| --- | --- | --- |

(vi)

vrsto prevozne storitve, tj. navedba, ali gre za prevoz blaga, prevoz potnikov, mednarodni prevoz ali kabotažo;

| (b) | obveznost za voznika, da v tiskani ali elektronski obliki hrani ali da na razpolago, kadar se zahteva pri cestnih preverjanjih, izvod izjave o napotitvi in dokazilo o prevozu, ki se opravlja v državi članici gostiteljici, kot je elektronski tovorni list (e-CMR) ali dokazilo iz člena 8 Uredbe (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta; |
| --- | --- |

(b)

obveznost za voznika, da v tiskani ali elektronski obliki hrani ali da na razpolago, kadar se zahteva pri cestnih preverjanjih, izvod izjave o napotitvi in dokazilo o prevozu, ki se opravlja v državi članici gostiteljici, kot je elektronski tovorni list (e-CMR) ali dokazilo iz člena 8 Uredbe (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta;

| (b) | obveznost za voznika, da v tiskani ali elektronski obliki hrani ali da na razpolago, kadar se zahteva pri cestnih preverjanjih, izvod izjave o napotitvi in dokazilo o prevozu, ki se opravlja v državi članici gostiteljici, kot je elektronski tovorni list (e-CMR) ali dokazilo iz člena 8 Uredbe (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta; |
| --- | --- |

(b)

obveznost za voznika, da v tiskani ali elektronski obliki hrani ali da na razpolago, kadar se zahteva pri cestnih preverjanjih, izvod izjave o napotitvi in dokazilo o prevozu, ki se opravlja v državi članici gostiteljici, kot je elektronski tovorni list (e-CMR) ali dokazilo iz člena 8 Uredbe (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta;

| (c) | obveznost za voznika, da hrani in da na razpolago, kadar se to zahteva pri cestnih preverjanjih, zapise na tahografu in zlasti kode držav članic, v katerih je bil prisoten med opravljanjem mednarodnih cestnih prevozov ali kabotaže; |
| --- | --- |

(c)

obveznost za voznika, da hrani in da na razpolago, kadar se to zahteva pri cestnih preverjanjih, zapise na tahografu in zlasti kode držav članic, v katerih je bil prisoten med opravljanjem mednarodnih cestnih prevozov ali kabotaže;

| (c) | obveznost za voznika, da hrani in da na razpolago, kadar se to zahteva pri cestnih preverjanjih, zapise na tahografu in zlasti kode držav članic, v katerih je bil prisoten med opravljanjem mednarodnih cestnih prevozov ali kabotaže; |
| --- | --- |

(c)

obveznost za voznika, da hrani in da na razpolago, kadar se to zahteva pri cestnih preverjanjih, zapise na tahografu in zlasti kode držav članic, v katerih je bil prisoten med opravljanjem mednarodnih cestnih prevozov ali kabotaže;

| (d) | obveznost za voznika, da v tiskani ali elektronski obliki hrani ali da na razpolago, kadar se to zahteva pri cestnih preverjanjih, izvod pogodbe o zaposlitvi ali enakovrednega dokumenta v smislu člena 3 Direktive Sveta 91/533/EGS, preveden v enega od uradnih jezikov države članice gostiteljice ali v angleški jezik; |
| --- | --- |

(d)

obveznost za voznika, da v tiskani ali elektronski obliki hrani ali da na razpolago, kadar se to zahteva pri cestnih preverjanjih, izvod pogodbe o zaposlitvi ali enakovrednega dokumenta v smislu člena 3 Direktive Sveta 91/533/EGS, preveden v enega od uradnih jezikov države članice gostiteljice ali v angleški jezik;

| (d) | obveznost za voznika, da v tiskani ali elektronski obliki hrani ali da na razpolago, kadar se to zahteva pri cestnih preverjanjih, izvod pogodbe o zaposlitvi ali enakovrednega dokumenta v smislu člena 3 Direktive Sveta 91/533/EGS, preveden v enega od uradnih jezikov države članice gostiteljice ali v angleški jezik; |
| --- | --- |

(d)

obveznost za voznika, da v tiskani ali elektronski obliki hrani ali da na razpolago, kadar se to zahteva pri cestnih preverjanjih, izvod pogodbe o zaposlitvi ali enakovrednega dokumenta v smislu člena 3 Direktive Sveta 91/533/EGS, preveden v enega od uradnih jezikov države članice gostiteljice ali v angleški jezik;

| (e) | obveznost za voznika, da v tiskani ali elektronski obliki da na razpolago, kadar se to zahteva pri cestnih preverjanjih, izvod plačilnih list za zadnja dva meseca; med cestnim preverjanjem lahko voznik stopi v stik s sedežem podjetja, upravljavcem prevoza ali drugo osebo ali subjektom, ki lahko zagotovi tak izvod; |
| --- | --- |

(e)

obveznost za voznika, da v tiskani ali elektronski obliki da na razpolago, kadar se to zahteva pri cestnih preverjanjih, izvod plačilnih list za zadnja dva meseca; med cestnim preverjanjem lahko voznik stopi v stik s sedežem podjetja, upravljavcem prevoza ali drugo osebo ali subjektom, ki lahko zagotovi tak izvod;

| (e) | obveznost za voznika, da v tiskani ali elektronski obliki da na razpolago, kadar se to zahteva pri cestnih preverjanjih, izvod plačilnih list za zadnja dva meseca; med cestnim preverjanjem lahko voznik stopi v stik s sedežem podjetja, upravljavcem prevoza ali drugo osebo ali subjektom, ki lahko zagotovi tak izvod; |
| --- | --- |

(e)

obveznost za voznika, da v tiskani ali elektronski obliki da na razpolago, kadar se to zahteva pri cestnih preverjanjih, izvod plačilnih list za zadnja dva meseca; med cestnim preverjanjem lahko voznik stopi v stik s sedežem podjetja, upravljavcem prevoza ali drugo osebo ali subjektom, ki lahko zagotovi tak izvod;

| (f) | obveznost za cestnega prevoznika, da po obdobju napotitve v razumnem časovnem roku organom države članice gostiteljice na njihovo zahtevo v tiskani ali elektronski obliki zagotovi izvode dokumentov iz točk (b), (c) in (e). |
| --- | --- |

(f)

obveznost za cestnega prevoznika, da po obdobju napotitve v razumnem časovnem roku organom države članice gostiteljice na njihovo zahtevo v tiskani ali elektronski obliki zagotovi izvode dokumentov iz točk (b), (c) in (e).

| (a) | (f) obveznost za cestnega prevoznika, da po obdobju napotitve v razumnem časovnem roku organom države članice gostiteljice na njihovo zahtevo v tiskani ali elektronski obliki zagotovi izvode dokumentov iz točk (b), (c) in (e); |
| --- | --- |

(a)

(f) obveznost za cestnega prevoznika, da po obdobju napotitve v razumnem časovnem roku organom države članice gostiteljice na njihovo zahtevo v tiskani ali elektronski obliki zagotovi izvode dokumentov iz točk (b), (c) in (e);

| (b) | (g) obveznost za cestnega prevoznika, da vozniku pred njegovo napotitvijo v tiskani ali elektronski obliki da na razpolago izvode dokumentov iz točk (b), (d) in (e) člena 4
  . |
| --- | --- |

(b)

(g) obveznost za cestnega prevoznika, da vozniku pred njegovo napotitvijo v tiskani ali elektronski obliki da na razpolago izvode dokumentov iz točk (b), (d) in (e) člena 4
  .

Obrazložitev

Za zagotavljanje razpoložljivosti potrebne dokumentacije v zvezi z napotitvijo, ki jo je treba predložiti med cestnim preverjanjem, bi moral biti odgovoren cestni prevoznik.

Predlog spremembe 4

COM(2017) 281 final – del 1

Člen 1

Odstavek 1(b) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (b) | doda se naslednji odstavek 6: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(b)

doda se naslednji odstavek 6:

| (b) | doda se naslednji odstavek 6: |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek 6:

| | „6.   
  Člen 3(1)(b) in (d) ter členi
   4,
  6, 8,
  9, 14
  , 19 in 21
  se ne uporabljajo za podjetja, ki opravljajo dejavnost cestnega prevoznika v tovornem prometu izključno z motornimi vozili, katerih največja dovoljena masa naloženega vozila ne presega 3,5  tone, ali s kombinacijami vozil, katerih največja dovoljena masa naloženih vozil ne presega 3,5  tone. |
| --- | --- |

„6.   
  Člen 3(1)(b) in (d) ter členi
   4,
  6, 8,
  9, 14
  , 19 in 21
  se ne uporabljajo za podjetja, ki opravljajo dejavnost cestnega prevoznika v tovornem prometu izključno z motornimi vozili, katerih največja dovoljena masa naloženega vozila ne presega 3,5  tone, ali s kombinacijami vozil, katerih največja dovoljena masa naloženih vozil ne presega 3,5  tone.

| | „6.   
  Členi
   4, 9
  in
   14 se ne uporabljajo za podjetja, ki opravljajo dejavnost cestnega prevoznika v tovornem prometu izključno z motornimi vozili, katerih največja dovoljena masa naloženega vozila ne presega 3,5  tone, ali s kombinacijami vozil, katerih največja dovoljena masa naloženih vozil ne presega 3,5  tone
  , razen če se ta vozila uporabljajo za mednarodni prevoz, kot je opredeljen v Uredbi (ES) št. 1072/2009
  . |
| --- | --- |

„6.   
  Členi
   4, 9
  in
   14 se ne uporabljajo za podjetja, ki opravljajo dejavnost cestnega prevoznika v tovornem prometu izključno z motornimi vozili, katerih največja dovoljena masa naloženega vozila ne presega 3,5  tone, ali s kombinacijami vozil, katerih največja dovoljena masa naloženih vozil ne presega 3,5  tone
  , razen če se ta vozila uporabljajo za mednarodni prevoz, kot je opredeljen v Uredbi (ES) št. 1072/2009
  .

| | Vendar lahko države članice: |
| --- | --- |

Vendar lahko države članice:

| | Vendar lahko države članice: |
| --- | --- |

Vendar lahko države članice:

| | (a) | zahtevajo, da ta podjetja izvajajo nekatere ali vse določbe iz prvega pododstavka; |
| --- | --- | --- |

(a)

zahtevajo, da ta podjetja izvajajo nekatere ali vse določbe iz prvega pododstavka;

| | (a) | zahtevajo, da ta podjetja izvajajo nekatere ali vse določbe iz prvega pododstavka; |
| --- | --- | --- |

(a)

zahtevajo, da ta podjetja izvajajo nekatere ali vse določbe iz prvega pododstavka;

| | (b) | mejo iz prvega pododstavka znižajo za vse ali samo za nekatere vrste cestnih prevozov.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

mejo iz prvega pododstavka znižajo za vse ali samo za nekatere vrste cestnih prevozov.“;

| | (b) | mejo iz prvega pododstavka znižajo za vse ali samo za nekatere vrste cestnih prevozov.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

mejo iz prvega pododstavka znižajo za vse ali samo za nekatere vrste cestnih prevozov.“;

Obrazložitev

Da bi zmanjšali upravno breme malih podjetij, ki opravljajo le notranje cestne prevoze ali prevoze za lastne potrebe, se predlaga, da se štiri merila za začetek opravljanja dejavnosti razširijo le na lahka gospodarska vozila, ki se uporabljajo za mednarodne prevoze.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve

| 1. | odobrava prizadevanja Evropske komisije za poglobitev enotnega trga na področju mednarodnega cestnega prevoza z ohranjanjem socialne pravičnosti in zbliževanjem delovnopravnih pogojev, ki so pomemben dejavnik ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, hkrati pa izraža pridržke glede široke vključitve mednarodnih prevoznih storitev v področje uporabe direktive o napotitvi; |
| --- | --- |

1.

odobrava prizadevanja Evropske komisije za poglobitev enotnega trga na področju mednarodnega cestnega prevoza z ohranjanjem socialne pravičnosti in zbliževanjem delovnopravnih pogojev, ki so pomemben dejavnik ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, hkrati pa izraža pridržke glede široke vključitve mednarodnih prevoznih storitev v področje uporabe direktive o napotitvi;

| 2. | poudarja, da je cestni prevoz vodilna sila gospodarstva EU in mora ostati na vodilnem mestu pri ustvarjanju nadaljnje gospodarske rasti in delovnih mest ob ohranjanju enakih konkurenčnih pogojev ter spodbujanju konkurenčnosti in teritorialne kohezije; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je cestni prevoz vodilna sila gospodarstva EU in mora ostati na vodilnem mestu pri ustvarjanju nadaljnje gospodarske rasti in delovnih mest ob ohranjanju enakih konkurenčnih pogojev ter spodbujanju konkurenčnosti in teritorialne kohezije;

| 3. | poudarja, da so za sektor cestnega prevoza v vseh državah članicah značilne velike razlike v plačah in na splošno v veljavni delovni zakonodaji. Mnoge države uvajajo dodatne regulativne omejitve. Razlike v delovnih pogojih lahko povzročijo izkrivljanje konkurence in ogrozijo varnost v cestnem prometu. To je še zlasti pereč problem v čezmejnih regijah, kjer se pomembne razlike v življenjskem standardu pojavljajo na obeh straneh meje; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da so za sektor cestnega prevoza v vseh državah članicah značilne velike razlike v plačah in na splošno v veljavni delovni zakonodaji. Mnoge države uvajajo dodatne regulativne omejitve. Razlike v delovnih pogojih lahko povzročijo izkrivljanje konkurence in ogrozijo varnost v cestnem prometu. To je še zlasti pereč problem v čezmejnih regijah, kjer se pomembne razlike v življenjskem standardu pojavljajo na obeh straneh meje;

| 4. | zato poudarja, da je treba poleg trajnosti in konkurenčnosti sektorja prevoza na enotnem trgu zagotavljati tudi dostojne delovne pogoje in visoko raven varnosti v cestnem prometu. Načelo enakega plačila za enako delo na istem mestu bi se moralo uporabljati tudi v evropskem prometnem sektorju, ob upoštevanju potreb bolj obrobnih regij; |
| --- | --- |

4.

zato poudarja, da je treba poleg trajnosti in konkurenčnosti sektorja prevoza na enotnem trgu zagotavljati tudi dostojne delovne pogoje in visoko raven varnosti v cestnem prometu. Načelo enakega plačila za enako delo na istem mestu bi se moralo uporabljati tudi v evropskem prometnem sektorju, ob upoštevanju potreb bolj obrobnih regij;

| 5. | poudarja, da glavni problemi v sektorju prevoza, ki naj bi jih rešili s predlagano zakonodajo, izhajajo predvsem iz nezadostne ravni socialne kohezije med regijami. Večja kohezija bo zmanjšala precejšnje razlike v plačah, s tem pa bodo nepotrebni tudi mnogi delovnopravni predpisi in pravila o kabotaži, s čimer se bo zmanjšalo tveganje socialnega dampinga in preprečilo izkrivljanje konkurence; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da glavni problemi v sektorju prevoza, ki naj bi jih rešili s predlagano zakonodajo, izhajajo predvsem iz nezadostne ravni socialne kohezije med regijami. Večja kohezija bo zmanjšala precejšnje razlike v plačah, s tem pa bodo nepotrebni tudi mnogi delovnopravni predpisi in pravila o kabotaži, s čimer se bo zmanjšalo tveganje socialnega dampinga in preprečilo izkrivljanje konkurence;

| 6. | ugotavlja, da se s predvidenimi določbami pravzaprav prizadeva doseči ravnovesje med zahtevami skupine držav po ohranitvi dosedanjega stanja za določene postopke in sklepe v sektorju prevoza ter potrebo po nadaljnji poglobitvi enotnega trga z uskladitvijo regulativnega okvira za sektor, pri čemer je treba zagotoviti prometno varnost, dostojne delovne pogoje ter varnost voznikov in blaga, ki se prevaža. V zvezi s tem se zavzema za to, da bi se socialni standardi upoštevali v celoti, in opozarja, da socialni damping v škodo voznikov tovornjakov ni sprejemljiv; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da se s predvidenimi določbami pravzaprav prizadeva doseči ravnovesje med zahtevami skupine držav po ohranitvi dosedanjega stanja za določene postopke in sklepe v sektorju prevoza ter potrebo po nadaljnji poglobitvi enotnega trga z uskladitvijo regulativnega okvira za sektor, pri čemer je treba zagotoviti prometno varnost, dostojne delovne pogoje ter varnost voznikov in blaga, ki se prevaža. V zvezi s tem se zavzema za to, da bi se socialni standardi upoštevali v celoti, in opozarja, da socialni damping v škodo voznikov tovornjakov ni sprejemljiv;

| 7. | v zvezi s tem poudarja, da so v konkurenčnem in liberaliziranem sektorju potrebni pregledni predpisi ter inšpekcijski postopki in sankcije ter da je treba uporabnikom ponuditi najboljše možne storitve. Izmenjava informacij mora biti obvezna, prav tako tudi uporaba sodobne tehnologije, kot je uvedba pametnih tahografov, ki še vedno precej zaostaja; |
| --- | --- |

7.

v zvezi s tem poudarja, da so v konkurenčnem in liberaliziranem sektorju potrebni pregledni predpisi ter inšpekcijski postopki in sankcije ter da je treba uporabnikom ponuditi najboljše možne storitve. Izmenjava informacij mora biti obvezna, prav tako tudi uporaba sodobne tehnologije, kot je uvedba pametnih tahografov, ki še vedno precej zaostaja;

| 8. | poudarja, da imajo države članice na obrobju več težav pri dostopu do osrednjega dela notranjega trga EU. Zgodi se, da morajo prečkati eno ali celo dve državi nečlanici EU ter opraviti potreben mejni in carinski pregled, s čimer se podaljša skupni čas prevoza in povišajo stroški. S tovrstnimi težavami se utegne soočiti tudi Irska po izstopu Združenega kraljestva iz EU. Komisijo pozivamo, naj s posebnimi ukrepi prevzame pobudo za rešitev tega konkretnega vprašanja; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da imajo države članice na obrobju več težav pri dostopu do osrednjega dela notranjega trga EU. Zgodi se, da morajo prečkati eno ali celo dve državi nečlanici EU ter opraviti potreben mejni in carinski pregled, s čimer se podaljša skupni čas prevoza in povišajo stroški. S tovrstnimi težavami se utegne soočiti tudi Irska po izstopu Združenega kraljestva iz EU. Komisijo pozivamo, naj s posebnimi ukrepi prevzame pobudo za rešitev tega konkretnega vprašanja;

| 9. | pozdravlja prizadevanja za sprejetje jasnejših pravil o kabotaži in napotitvi voznikov v gospodarskem sektorju, ki je ključnega pomena za dokončanje enotnega trga z visoko stopnjo mobilnosti. Kabotaža in napotitev voznikov sta močno povezani, zato morata razprava in sprejetje novih pravil na teh področjih potekati hkrati; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja prizadevanja za sprejetje jasnejših pravil o kabotaži in napotitvi voznikov v gospodarskem sektorju, ki je ključnega pomena za dokončanje enotnega trga z visoko stopnjo mobilnosti. Kabotaža in napotitev voznikov sta močno povezani, zato morata razprava in sprejetje novih pravil na teh področjih potekati hkrati;

| 10. | opozarja na nevarnost nelojalne konkurence prevoznih podjetij iz držav zunaj EU in poziva k uvedbi posebnega okvira za nadzor; |
| --- | --- |

10.

opozarja na nevarnost nelojalne konkurence prevoznih podjetij iz držav zunaj EU in poziva k uvedbi posebnega okvira za nadzor;

| 11. | poziva k sistematičnemu in avtomatiziranemu nadzoru z obveznimi pametnimi digitalnimi tahografi, ki je glavni pogoj za dobro delujoč enotni trg, ne glede na to, ali se medinstitucionalni okvir spremeni ali ne; |
| --- | --- |

11.

poziva k sistematičnemu in avtomatiziranemu nadzoru z obveznimi pametnimi digitalnimi tahografi, ki je glavni pogoj za dobro delujoč enotni trg, ne glede na to, ali se medinstitucionalni okvir spremeni ali ne;

| 12. | hkrati poudarja, da je treba temeljito oceniti posledice predlaganih predpisov za mala in srednja podjetja (MSP) v EU, ter meni, da bodo stroški izpolnjevanja obveznosti višji; |
| --- | --- |

12.

hkrati poudarja, da je treba temeljito oceniti posledice predlaganih predpisov za mala in srednja podjetja (MSP) v EU, ter meni, da bodo stroški izpolnjevanja obveznosti višji;

Predlog o minimalnih zahtevah za najdaljši dnevni in tedenski čas vožnje, najkrajše odmore ter dnevni in tedenski čas počitka ter o spremembi Uredbe (EU) št. 165/2014 glede določanja položaja s tahografi (COM(2017) 277 final)

| 13. | pozdravlja večjo prožnost, ki jo uvaja predlagana uredba glede časa počitka voznikov, ter predlagane boljše pogoje počitka; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja večjo prožnost, ki jo uvaja predlagana uredba glede časa počitka voznikov, ter predlagane boljše pogoje počitka;

| 14. | meni, da bi predlagane spremembe glede izračuna časa počitka voznikov in pogojev počitka, ki upoštevajo njihove koristi, lahko pripomogle k izboljšanju pogojev, v katerih vozniki opravljajo svoj poklic, ter posledično izboljšale splošno varnost v cestnem prometu, če se bodo pravilno izvajale; |
| --- | --- |

14.

meni, da bi predlagane spremembe glede izračuna časa počitka voznikov in pogojev počitka, ki upoštevajo njihove koristi, lahko pripomogle k izboljšanju pogojev, v katerih vozniki opravljajo svoj poklic, ter posledično izboljšale splošno varnost v cestnem prometu, če se bodo pravilno izvajale;

| 15. | hkrati izraža zaskrbljenost, da ima predlagana prožnost lahko negativne posledice za varnost v cestnem prometu in delovne pogoje voznikov, če jo bodo delodajalci izkoriščali za izvajanje pritiska; |
| --- | --- |

15.

hkrati izraža zaskrbljenost, da ima predlagana prožnost lahko negativne posledice za varnost v cestnem prometu in delovne pogoje voznikov, če jo bodo delodajalci izkoriščali za izvajanje pritiska;

| 16. | poleg tega ugotavlja, da obstaja nevarnost zlorabe, saj bo še naprej mogoče, da vozniki prejmejo plačilo le za dejanski čas vožnje, ne pa tudi za čas počitka. Poziva k plačilu voznikov na podlagi delovnih ur, ki vključujejo čas zunaj vozila; |
| --- | --- |

16.

poleg tega ugotavlja, da obstaja nevarnost zlorabe, saj bo še naprej mogoče, da vozniki prejmejo plačilo le za dejanski čas vožnje, ne pa tudi za čas počitka. Poziva k plačilu voznikov na podlagi delovnih ur, ki vključujejo čas zunaj vozila;

| 17. | opozarja, da so potrebne jasne opredelitve pojmov, ki se nanašajo na čas vožnje in čas počitka, da se razjasnijo siva področja, na primer ko se začne čakalna doba za carinsko kontrolo; |
| --- | --- |

17.

opozarja, da so potrebne jasne opredelitve pojmov, ki se nanašajo na čas vožnje in čas počitka, da se razjasnijo siva področja, na primer ko se začne čakalna doba za carinsko kontrolo;

| 18. | opozarja na pomanjkanje varnih parkirnih prostorov za vozila in počivališč za voznike na evropskih avtocestah ter dejstvo, da predlagane zakonodaje ne bo mogoče izvajati, preden se ta parkirišča in počivališča ne zagotovijo. To bo zahtevalo precej časa in naložb; |
| --- | --- |

18.

opozarja na pomanjkanje varnih parkirnih prostorov za vozila in počivališč za voznike na evropskih avtocestah ter dejstvo, da predlagane zakonodaje ne bo mogoče izvajati, preden se ta parkirišča in počivališča ne zagotovijo. To bo zahtevalo precej časa in naložb;

| 19. | obžaluje, da je bila zamujena priložnost za pospešitev uvedbe pametnih tahografov, in opozarja, da lastnoročen vpis podatkov o vožnji pomeni, da tudi v prihodnje ne bo mogoče temeljito preverjanje, predvidoma pa bo povzročil tudi zastoje na mejah, kjer ni vselej na voljo parkirišč v ta namen; |
| --- | --- |

19.

obžaluje, da je bila zamujena priložnost za pospešitev uvedbe pametnih tahografov, in opozarja, da lastnoročen vpis podatkov o vožnji pomeni, da tudi v prihodnje ne bo mogoče temeljito preverjanje, predvidoma pa bo povzročil tudi zastoje na mejah, kjer ni vselej na voljo parkirišč v ta namen;

| 20. | poziva, naj prevozna podjetja pospešijo uvedbo pametnih tahografov, organi pregona pa naj pospešijo uvedbo tehnologije za njihovo odčitavanje na daljavo; |
| --- | --- |

20.

poziva, naj prevozna podjetja pospešijo uvedbo pametnih tahografov, organi pregona pa naj pospešijo uvedbo tehnologije za njihovo odčitavanje na daljavo;

Predlog o spremembi Direktive 2006/22/ES glede zahtev za izvrševanje ter določitve posebnih pravil v zvezi z Direktivo 96/71/ES in Direktivo 2014/67/EU za napotitev delavcev v sektorju cestnega prometa (COM(2017) 278 final) ter predlog o spremembi Uredbe (ES) št. 1071/2009 in Uredbe (ES) št. 1072/2009 za njuno prilagoditev razvoju v sektorju (COM(2017) 281 final)

| 21. | meni, da tridnevni prag pred začetkom nastopa napotitve omogoča neoviran mednarodni prevoz. V primeru kabotaže napotitev nastopi takoj, s čimer se ustvarja okvir, ki lahko ščiti pred naraščanjem nelojalne konkurence; opozarja, da nezakonita kabotaža izkrivlja konkurenco in ustvarja neravnovesja med državami članicami in regijami s pomembnimi razlikami v stroških plač; |
| --- | --- |

21.

meni, da tridnevni prag pred začetkom nastopa napotitve omogoča neoviran mednarodni prevoz. V primeru kabotaže napotitev nastopi takoj, s čimer se ustvarja okvir, ki lahko ščiti pred naraščanjem nelojalne konkurence; opozarja, da nezakonita kabotaža izkrivlja konkurenco in ustvarja neravnovesja med državami članicami in regijami s pomembnimi razlikami v stroških plač;

| 22. | ugotavlja, da nova pravila o kabotaži krepijo enotni trg in bodo tudi zmanjšala število kršitev zakonodaje, olajšala nadzor in pozitivno vplivala na skupni okoljski odtis cestnega prevoza, saj se bo izrazito zmanjšalo število voženj brez tovora; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da nova pravila o kabotaži krepijo enotni trg in bodo tudi zmanjšala število kršitev zakonodaje, olajšala nadzor in pozitivno vplivala na skupni okoljski odtis cestnega prevoza, saj se bo izrazito zmanjšalo število voženj brez tovora;

| 23. | vendar meni, da utegnejo predlagana pravila o napotitvi zvišati upravne stroške tako za podjetja kot tudi za uprave držav članic: ker bodo vozniki zlahka prekoračili prag, bodo potrebni zelo pogosti upravni postopki za izvajanje in spremljanje delovne zakonodaje države gostiteljice; |
| --- | --- |

23.

vendar meni, da utegnejo predlagana pravila o napotitvi zvišati upravne stroške tako za podjetja kot tudi za uprave držav članic: ker bodo vozniki zlahka prekoračili prag, bodo potrebni zelo pogosti upravni postopki za izvajanje in spremljanje delovne zakonodaje države gostiteljice;

| 24. | pričakuje, da bo to vplivalo na cene prevoženega tovora: čeprav bo zmanjšanje števila voženj brez tovora po raztovorjenju vozil znižalo stroške, bo zvišanje upravnih stroškov izpolnjevanja obveznosti imelo nasprotni učinek, pri čemer se bo del nastalih stroškov verjetno prenesel na potrošnike; |
| --- | --- |

24.

pričakuje, da bo to vplivalo na cene prevoženega tovora: čeprav bo zmanjšanje števila voženj brez tovora po raztovorjenju vozil znižalo stroške, bo zvišanje upravnih stroškov izpolnjevanja obveznosti imelo nasprotni učinek, pri čemer se bo del nastalih stroškov verjetno prenesel na potrošnike;

| 25. | opozarja na zelo različna pravila o prometu težkih tovornih vozil v državah članicah, kot so zakoni o uporabi avtocest ob koncu tedna, in poziva k uvedbi skupnih smernic o tem vprašanju v tesnem sodelovanju z lokalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

25.

opozarja na zelo različna pravila o prometu težkih tovornih vozil v državah članicah, kot so zakoni o uporabi avtocest ob koncu tedna, in poziva k uvedbi skupnih smernic o tem vprašanju v tesnem sodelovanju z lokalnimi oblastmi;

| 26. | ugotavlja, da predlagana pravila izjemno otežujejo napovedi o stroških dela, kar bo vplivalo na naravo prevoza, na primer v zvezi z merili za načrtovanje prevoza; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da predlagana pravila izjemno otežujejo napovedi o stroških dela, kar bo vplivalo na naravo prevoza, na primer v zvezi z merili za načrtovanje prevoza;

| 27. | pričakuje, da bodo v praksi cestne kontrole glede spoštovanja delovne zakonodaje izjemno problematične. Vozniki bodo izpostavljeni tveganju napak in posledično sankcijam, zato meni, da je pomembno, da se pred izrekom dejanskih kazni pošljejo opomini. |
| --- | --- |

27.

pričakuje, da bodo v praksi cestne kontrole glede spoštovanja delovne zakonodaje izjemno problematične. Vozniki bodo izpostavljeni tveganju napak in posledično sankcijam, zato meni, da je pomembno, da se pred izrekom dejanskih kazni pošljejo opomini.

| 28. | za poenostavitev postopka predlaga razmislek o ponderirani dnevnici kot možni rešitvi: vozniki bi jo prejeli glede na državo, v kateri opravljajo prevoz, v povezavi z državo, v kateri ima prevozno podjetje svoj sedež. Pri izračunu dnevnice bi lahko tako kot pri izvajanju kohezijske politike uporabili preverjeno klasifikacijo držav članic na podlagi BDP na prebivalca; |
| --- | --- |

28.

za poenostavitev postopka predlaga razmislek o ponderirani dnevnici kot možni rešitvi: vozniki bi jo prejeli glede na državo, v kateri opravljajo prevoz, v povezavi z državo, v kateri ima prevozno podjetje svoj sedež. Pri izračunu dnevnice bi lahko tako kot pri izvajanju kohezijske politike uporabili preverjeno klasifikacijo držav članic na podlagi BDP na prebivalca;

| 29. | izraža zadovoljstvo, da Komisija spodbuja ukrepe za elektronsko beleženje in skladnost za celotno prevozno verigo, kot so pametni tahografi in elektronski tovorni list (e-CMR), skupaj s standardizacijo dokumentov in postopkov za boljše spremljanje uporabe zakonodaje in hkratno omejitev upravnih stroškov; |
| --- | --- |

29.

izraža zadovoljstvo, da Komisija spodbuja ukrepe za elektronsko beleženje in skladnost za celotno prevozno verigo, kot so pametni tahografi in elektronski tovorni list (e-CMR), skupaj s standardizacijo dokumentov in postopkov za boljše spremljanje uporabe zakonodaje in hkratno omejitev upravnih stroškov;

| 30. | pozdravlja razjasnitev pogojev za začetek opravljanja dejavnosti cestnega prevoznika in ukrepe za preprečevanje pojava slamnatih podjetij; premisliti bi bilo treba o ukrepih, ki zagotavljajo dokazilo o lokaciji dejanske gospodarske dejavnosti podjetja; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja razjasnitev pogojev za začetek opravljanja dejavnosti cestnega prevoznika in ukrepe za preprečevanje pojava slamnatih podjetij; premisliti bi bilo treba o ukrepih, ki zagotavljajo dokazilo o lokaciji dejanske gospodarske dejavnosti podjetja;

| 31. | poudarja, da je predlagana reforma zakonodaje v zvezi z lahkimi gospodarskimi vozili (pod 3,5 tone) korak v pravo smer, da se prepreči izogibanje spoštovanja socialnih in delavskih pravic v zvezi s takimi vozili; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je predlagana reforma zakonodaje v zvezi z lahkimi gospodarskimi vozili (pod 3,5 tone) korak v pravo smer, da se prepreči izogibanje spoštovanja socialnih in delavskih pravic v zvezi s takimi vozili;

| 32. | predlaga, da se v čim večji meri sprejmejo enotna pravila za to kategorijo vozil ter se tako omeji manevrski prostor držav članic, hkrati pa prizna dejstvo, da bi za lahka tovorna vozila moral veljati enostavnejši okvir; |
| --- | --- |

32.

predlaga, da se v čim večji meri sprejmejo enotna pravila za to kategorijo vozil ter se tako omeji manevrski prostor držav članic, hkrati pa prizna dejstvo, da bi za lahka tovorna vozila moral veljati enostavnejši okvir;

| 33. | meni, da so prizadevanja Komisije za opredelitev vrste in teže kršitev korak v pravo smer, kar bo referenca za nacionalne organe in podjetja v tem sektorju, hkrati pa bo to prispevalo h poenotenju obravnave kršitev; |
| --- | --- |

33.

meni, da so prizadevanja Komisije za opredelitev vrste in teže kršitev korak v pravo smer, kar bo referenca za nacionalne organe in podjetja v tem sektorju, hkrati pa bo to prispevalo h poenotenju obravnave kršitev;

| 34. | meni, da bo predvidena osredotočenost na nadzor podjetij, pri katerih je ugotovljeno večje število kršitev, pripomogla k zmanjšanju upravnega bremena in prispevala k uspešnemu preprečevanju kršitev; poziva k sprejetju enotnih nadzornih postopkov na ravni EU; pozdravlja tudi predlog, v skladu s katerim kršitve direktive o napotitvi delavcev vplivajo na dober ugled upravljavca prevoza ali prevoznega podjetja. Na seznam kršitev, ki lahko povzročijo izgubo dobrega ugleda cestnih prevoznikov (Uredba št. 1071/2009), bi bilo treba vključiti tudi nezakonito kabotažo; |
| --- | --- |

34.

meni, da bo predvidena osredotočenost na nadzor podjetij, pri katerih je ugotovljeno večje število kršitev, pripomogla k zmanjšanju upravnega bremena in prispevala k uspešnemu preprečevanju kršitev; poziva k sprejetju enotnih nadzornih postopkov na ravni EU; pozdravlja tudi predlog, v skladu s katerim kršitve direktive o napotitvi delavcev vplivajo na dober ugled upravljavca prevoza ali prevoznega podjetja. Na seznam kršitev, ki lahko povzročijo izgubo dobrega ugleda cestnih prevoznikov (Uredba št. 1071/2009), bi bilo treba vključiti tudi nezakonito kabotažo;

| 35. | opozarja pred tveganjem ponavljanja kabotaže na mejah držav z različnimi stroški plač; |
| --- | --- |

35.

opozarja pred tveganjem ponavljanja kabotaže na mejah držav z različnimi stroški plač;

| 36. | obžaluje ponovno zakasnitev polnega delovanja Evropskega registra podjetij cestnega prevoza in poziva države članice, naj čim prej izpolnijo še neizpolnjene obveznosti; hkrati poziva Komisijo, naj preveri možnost združitve obstoječih podatkovnih zbirk, kot so TACHOnet, Evropski register podjetij cestnega prevoza in podatkovna zbirka o tehničnem pregledu vozil; |
| --- | --- |

36.

obžaluje ponovno zakasnitev polnega delovanja Evropskega registra podjetij cestnega prevoza in poziva države članice, naj čim prej izpolnijo še neizpolnjene obveznosti; hkrati poziva Komisijo, naj preveri možnost združitve obstoječih podatkovnih zbirk, kot so TACHOnet, Evropski register podjetij cestnega prevoza in podatkovna zbirka o tehničnem pregledu vozil;

Predlog o spremembi Direktive 2006/1/ES o uporabi vozil, najetih brez voznikov, za cestni prevoz blaga (COM(2017) 282 final)

| 37. | pozdravlja predlagano popolno liberalizacijo uporabe vozil, najetih brez voznikov, za prevoz blaga za lastne potrebe v vsej EU, ne glede na kraj oddajanja v najem, kot pomembno liberalizacijo trga in kot ukrep, ki bo po mnenju Odbora prispeval k ustvarjanju novih delovnih mest in pripomogel k izboljšanju stanja okolja; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja predlagano popolno liberalizacijo uporabe vozil, najetih brez voznikov, za prevoz blaga za lastne potrebe v vsej EU, ne glede na kraj oddajanja v najem, kot pomembno liberalizacijo trga in kot ukrep, ki bo po mnenju Odbora prispeval k ustvarjanju novih delovnih mest in pripomogel k izboljšanju stanja okolja;

| 38. | prav tako pozdravlja delno liberalizacijo najema vozil brez voznikov iz druge države članice za komercialne dejavnosti kot možno rešitev za trenutne različne pogoje za prevozne dejavnosti v državah EU; |
| --- | --- |

38.

prav tako pozdravlja delno liberalizacijo najema vozil brez voznikov iz druge države članice za komercialne dejavnosti kot možno rešitev za trenutne različne pogoje za prevozne dejavnosti v državah EU;

Povzetek

| 39. | meni, da bi v prizadevanjih za dokončanje enotnega trga mednarodnega cestnega prevoza morali združiti dejavnike, kot so okoljske zahteve, gospodarsko zbliževanje, zakonodaja posameznih držav članic in ustvarjanje zdrave konkurence; |
| --- | --- |

39.

meni, da bi v prizadevanjih za dokončanje enotnega trga mednarodnega cestnega prevoza morali združiti dejavnike, kot so okoljske zahteve, gospodarsko zbliževanje, zakonodaja posameznih držav članic in ustvarjanje zdrave konkurence;

| 40. | ob upoštevanju prihodnjega digitalnega in tehnološkega razvoja v prometu poziva k dejavnemu spodbujanju strokovnega izpopolnjevanja delovne sile, na primer s priznavanjem, da je upravičeno do financiranja iz sredstev kohezijske politike; |
| --- | --- |

40.

ob upoštevanju prihodnjega digitalnega in tehnološkega razvoja v prometu poziva k dejavnemu spodbujanju strokovnega izpopolnjevanja delovne sile, na primer s priznavanjem, da je upravičeno do financiranja iz sredstev kohezijske politike;

| 41. | pozdravlja prizadevanja Komisije za uvedbo enotnih pravil o rednem poročanju o nadzornih in inšpekcijskih dejavnostih, ki jih izvajajo države članice, ter jo poziva k okrepitvi nadzora, zlasti v zvezi z nadnacionalnim upravnim sodelovanjem ter razlaganjem in pravilnim in nediskriminatornim izvrševanjem veljavne zakonodaje; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja prizadevanja Komisije za uvedbo enotnih pravil o rednem poročanju o nadzornih in inšpekcijskih dejavnostih, ki jih izvajajo države članice, ter jo poziva k okrepitvi nadzora, zlasti v zvezi z nadnacionalnim upravnim sodelovanjem ter razlaganjem in pravilnim in nediskriminatornim izvrševanjem veljavne zakonodaje;

| 42. | poziva države članice, naj sistematično in brez izjem izvajajo predlagano zakonodajo, okrepijo inšpekcijske preglede, vključno s preverjanjem vozil iz držav nečlanic EU, ter izrekajo ustrezne kazni, s čimer bodo spodbujale dejansko usklajevanje pravil. S tem bi poglobili notranji trg in spodbujali ustvarjanje delovnih mest, rast, razvoj in naložbe ter okrepili konkurenčnost EU in njenih regij; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice, naj sistematično in brez izjem izvajajo predlagano zakonodajo, okrepijo inšpekcijske preglede, vključno s preverjanjem vozil iz držav nečlanic EU, ter izrekajo ustrezne kazni, s čimer bodo spodbujale dejansko usklajevanje pravil. S tem bi poglobili notranji trg in spodbujali ustvarjanje delovnih mest, rast, razvoj in naložbe ter okrepili konkurenčnost EU in njenih regij;

| 43. | pričakuje splošno izboljšanje ravni prevoznih storitev, kar bi prispevalo k teritorialni koheziji in boljši kakovosti življenja za državljane. |
| --- | --- |

43.

pričakuje splošno izboljšanje ravni prevoznih storitev, kar bi prispevalo k teritorialni koheziji in boljši kakovosti življenja za državljane.

V Bruslju, 1. februarja 2018

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

| 23.5.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 176/66 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 176/66

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Evropa v gibanju: spodbujanje nemotene mobilnosti

(2018/C 176/14)

| Poročevalec: | Ivan Žagar (SI/EPP), župan Slovenske Bistrice |
| --- | --- |
| Referenčni dokumenti: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropa v gibanju – Agenda za socialno pravičen prehod na čisto, konkurenčno in povezano mobilnost za vse
  COM(2017) 283 final
  Delovni dokument služb Komisije – Spremni dokument k sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropa v gibanju – Agenda za socialno pravičen prehod na čisto, konkurenčno in povezano mobilnost za vse
  SWD(2017) 177 final
  Commission Staff Working Document – Towards clean, competitive and connected mobility: the contribution of Transport Research and Innovation to the Mobility package [Delovni dokument služb Komisije – Za čisto, konkurenčno in povezano mobilnost: prispevek raziskav in inovacij v prometu k svežnju o mobilnosti]
  SWD(2017) 223 final
  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila
  COM(2017) 275 final
  Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila v zvezi z nekaterimi določbami o obdavčitvi vozil
  COM(2017) 276 final
  Predlog direktive Evropskega parlamenta in sveta o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov ter lažji čezmejni izmenjavi informacij o neplačilih cestnine v Uniji (prenovitev)
  COM(2017) 280 final |

Poročevalec:

Ivan Žagar (SI/EPP), župan Slovenske Bistrice

Referenčni dokumenti:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropa v gibanju – Agenda za socialno pravičen prehod na čisto, konkurenčno in povezano mobilnost za vse

COM(2017) 283 final

Delovni dokument služb Komisije – Spremni dokument k sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropa v gibanju – Agenda za socialno pravičen prehod na čisto, konkurenčno in povezano mobilnost za vse

SWD(2017) 177 final

Commission Staff Working Document – Towards clean, competitive and connected mobility: the contribution of Transport Research and Innovation to the Mobility package [Delovni dokument služb Komisije – Za čisto, konkurenčno in povezano mobilnost: prispevek raziskav in inovacij v prometu k svežnju o mobilnosti]

SWD(2017) 223 final

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila

COM(2017) 275 final

Predlog direktive Sveta o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila v zvezi z nekaterimi določbami o obdavčitvi vozil

COM(2017) 276 final

Predlog direktive Evropskega parlamenta in sveta o interoperabilnosti elektronskih cestninskih sistemov ter lažji čezmejni izmenjavi informacij o neplačilih cestnine v Uniji (prenovitev)

COM(2017) 280 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

COM(2017) 275 final – del 1

Člen 1

Odstavek (3)

Besedilo se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Brez poseganja v člen 9(1a) lahko države članice ohranijo ali uvedejo cestnine in uporabnine na vseevropskem cestnem omrežju ali na določenih odsekih tega omrežja in na katerih koli drugih dodatnih odsekih svojega omrežja avtocest, ki niso del vseevropskega cestnega omrežja, pod pogoji iz odstavkov od 3 do 9 tega člena ter členov od 7a do 7k. | 1.   Brez poseganja v člen 9(1a) lahko države članice
  ter pristojne lokalne in regionalne oblasti
  ohranijo ali uvedejo cestnine in uporabnine na vseevropskem cestnem omrežju ali na določenih odsekih tega omrežja in na katerih koli drugih dodatnih odsekih svojega omrežja avtocest, ki niso del vseevropskega cestnega omrežja, pod pogoji iz odstavkov od 3 do 9 tega člena ter členov od 7a do 7k. |
| 2.   Odstavek 1 ne posega v pravico držav članic, da v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije zaračunavajo cestnine in uporabnine na drugih cestah, pod pogojem, da uvedba cestnin in uporabnin na takšnih drugih cestah ne pomeni diskriminacije mednarodnega prometa in ne povzroča izkrivljanja konkurence med prevozniki. Cestnine in uporabnine, ki se zaračunavajo na cestah, ki niso del vseevropskega cestnega omrežja ali avtoceste, so v skladu s pogoji iz odstavkov 3 in 4 tega člena, člena 7a ter člena 7j(1), (2) in (4). | 2.   Odstavek 1 ne posega v pravico držav članic
  ter pristojnih lokalnih ali regionalnih oblasti
  , da v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije zaračunavajo cestnine in uporabnine na drugih cestah, pod pogojem, da uvedba cestnin in uporabnin na takšnih drugih cestah ne pomeni diskriminacije mednarodnega prometa in ne povzroča izkrivljanja konkurence med prevozniki. Cestnine in uporabnine, ki se zaračunavajo na cestah, ki niso del vseevropskega cestnega omrežja ali avtoceste, so v skladu s pogoji iz odstavkov 3 in 4 tega člena, člena 7a ter člena 7j(1), (2) in (4). |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Brez poseganja v člen 9(1a) lahko države članice ohranijo ali uvedejo cestnine in uporabnine na vseevropskem cestnem omrežju ali na določenih odsekih tega omrežja in na katerih koli drugih dodatnih odsekih svojega omrežja avtocest, ki niso del vseevropskega cestnega omrežja, pod pogoji iz odstavkov od 3 do 9 tega člena ter členov od 7a do 7k.

1.   Brez poseganja v člen 9(1a) lahko države članice
  ter pristojne lokalne in regionalne oblasti
  ohranijo ali uvedejo cestnine in uporabnine na vseevropskem cestnem omrežju ali na določenih odsekih tega omrežja in na katerih koli drugih dodatnih odsekih svojega omrežja avtocest, ki niso del vseevropskega cestnega omrežja, pod pogoji iz odstavkov od 3 do 9 tega člena ter členov od 7a do 7k.

2.   Odstavek 1 ne posega v pravico držav članic, da v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije zaračunavajo cestnine in uporabnine na drugih cestah, pod pogojem, da uvedba cestnin in uporabnin na takšnih drugih cestah ne pomeni diskriminacije mednarodnega prometa in ne povzroča izkrivljanja konkurence med prevozniki. Cestnine in uporabnine, ki se zaračunavajo na cestah, ki niso del vseevropskega cestnega omrežja ali avtoceste, so v skladu s pogoji iz odstavkov 3 in 4 tega člena, člena 7a ter člena 7j(1), (2) in (4).

2.   Odstavek 1 ne posega v pravico držav članic
  ter pristojnih lokalnih ali regionalnih oblasti
  , da v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije zaračunavajo cestnine in uporabnine na drugih cestah, pod pogojem, da uvedba cestnin in uporabnin na takšnih drugih cestah ne pomeni diskriminacije mednarodnega prometa in ne povzroča izkrivljanja konkurence med prevozniki. Cestnine in uporabnine, ki se zaračunavajo na cestah, ki niso del vseevropskega cestnega omrežja ali avtoceste, so v skladu s pogoji iz odstavkov 3 in 4 tega člena, člena 7a ter člena 7j(1), (2) in (4).

Obrazložitev

Obstoječe in prihodnje cestnine večinoma upravljajo lokalne in regionalne oblasti, ki bi morale imeti zadnjo besedo glede stopnje in podrobnosti cestninjenja, zlasti kadar gre za umetno prerazporeditev prometa na sekundarno cestno omrežje zaradi zaračunavanja cestnine na primarnem.

Predlog spremembe 2

COM(2017) 275 final – del 1

Člen 1

Odstavek (14)

Točka (b)

Besedilo se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| „3.   Prihodek, ustvarjen s pristojbinami za zastoje ali enakovredna finančna vrednost teh prihodkov se uporabi za reševanje težav z zastoji, zlasti: | „3.   Prihodek, ustvarjen s pristojbinami za zastoje ali enakovredna finančna vrednost teh prihodkov se uporabi za reševanje težav z zastoji, zlasti: |
| a) | s podpiranjem skupne prometne infrastrukture in storitev; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

„3.   Prihodek, ustvarjen s pristojbinami za zastoje ali enakovredna finančna vrednost teh prihodkov se uporabi za reševanje težav z zastoji, zlasti:

„3.   Prihodek, ustvarjen s pristojbinami za zastoje ali enakovredna finančna vrednost teh prihodkov se uporabi za reševanje težav z zastoji, zlasti:

a)

s podpiranjem skupne prometne infrastrukture in storitev;

| b) | z odpravo ozkih grl na vseevropskem prometnem omrežju; |
| --- | --- |

b)

z odpravo ozkih grl na vseevropskem prometnem omrežju;

| c) | z razvojem drugih oblik infrastrukture za uporabnike prevoznih storitev.“ |
| --- | --- |

c)

z razvojem drugih oblik infrastrukture za uporabnike prevoznih storitev.“

| a) | s podpiranjem skupne prometne infrastrukture in storitev; |
| --- | --- |

a)

s podpiranjem skupne prometne infrastrukture in storitev;

| b) | z odpravo ozkih grl na vseevropskem prometnem omrežju; |
| --- | --- |

b)

z odpravo ozkih grl na vseevropskem prometnem omrežju;

| c) | z razvojem drugih oblik infrastrukture za uporabnike prevoznih storitev; |
| --- | --- |

c)

z razvojem drugih oblik infrastrukture za uporabnike prevoznih storitev;

| d) | s podpiranjem razvoja lokalnega in regionalnega prometnega sistema. |
| --- | --- |

d)

s podpiranjem razvoja lokalnega in regionalnega prometnega sistema.

Za ta odstavek se šteje, da ga države članice uporabljajo, če izvajajo podporno politiko, ki zagotavlja finančno pomoč razvoju lokalnega in regionalnega prometnega omrežja z namenom obravnavati in omiliti vzroke zastojev, katere vrednost je enaka vsaj 15 % prihodkov, ustvarjenih s pristojbinami za zastoje
  .“

Obrazložitev

Evropski odbor regij meni, da je treba pobiralca pristojbin v direktivi bolj eksplicitno zavezati, da del prihodkov preusmeri tudi v obrobne in od evropskega omrežja oddaljene regije.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Glavna sporočila

| 1. | poudarja pomen učinkovitega in trajnostnega prometnega sistema za gospodarsko konkurenčnost mest in regij kakor tudi njegov pomen pri krepitvi socialne, ekonomske in teritorialne kohezije Evropske unije. Za oblikovanje in izvajanje regionalnih in mestnih prometnih politik ter za zagotavljanje javnega prevoza potnikov na svojem ozemlju so pristojne lokalne in regionalne oblasti. Pri tem pa je odločanje na lokalni ravni v tesni povezavi z okviri, ki jih postavljajo nacionalne in evropske politike; |
| --- | --- |

1.

poudarja pomen učinkovitega in trajnostnega prometnega sistema za gospodarsko konkurenčnost mest in regij kakor tudi njegov pomen pri krepitvi socialne, ekonomske in teritorialne kohezije Evropske unije. Za oblikovanje in izvajanje regionalnih in mestnih prometnih politik ter za zagotavljanje javnega prevoza potnikov na svojem ozemlju so pristojne lokalne in regionalne oblasti. Pri tem pa je odločanje na lokalni ravni v tesni povezavi z okviri, ki jih postavljajo nacionalne in evropske politike;

| 2. | se zaveda, da zunanji stroški prevoza, kot so zastoji, onesnaževanje zraka ali hrup, resno vplivajo na okolje in zdravje ter na gospodarstvo kot celoto. Stroške trenutno v manjši meri plačujejo tisti, ki jih povzročajo, družba pa plača preostanek. Promet ustvari skoraj petino skupnih emisij toplogrednih plinov v Evropi. Obstaja nujna potreba po ukrepih za dekarbonizacijo prometa; |
| --- | --- |

2.

se zaveda, da zunanji stroški prevoza, kot so zastoji, onesnaževanje zraka ali hrup, resno vplivajo na okolje in zdravje ter na gospodarstvo kot celoto. Stroške trenutno v manjši meri plačujejo tisti, ki jih povzročajo, družba pa plača preostanek. Promet ustvari skoraj petino skupnih emisij toplogrednih plinov v Evropi. Obstaja nujna potreba po ukrepih za dekarbonizacijo prometa;

| 3. | ugotavlja, da lahko izgradnja infrastrukture izboljša teritorialno kohezijo in da je vzdrževanje infrastrukture v številnih regijah trenutno na tako nizki ravni, da grozi poslabšanje teritorialne in socialne kohezije. Na območjih, kjer se pobirajo cestnine, je treba te ponovno vlagati v lokalno in regionalno infrastrukturo, predvsem tako, da se zmanjšujejo razlike v stopnji in kakovosti povezanosti regij z evropskim prometnim omrežjem; poziva, da naj bo eden od glavnih namenov morebitnih ponovnih vlaganj v prometne sisteme zagotoviti njihovo vzdržnost; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da lahko izgradnja infrastrukture izboljša teritorialno kohezijo in da je vzdrževanje infrastrukture v številnih regijah trenutno na tako nizki ravni, da grozi poslabšanje teritorialne in socialne kohezije. Na območjih, kjer se pobirajo cestnine, je treba te ponovno vlagati v lokalno in regionalno infrastrukturo, predvsem tako, da se zmanjšujejo razlike v stopnji in kakovosti povezanosti regij z evropskim prometnim omrežjem; poziva, da naj bo eden od glavnih namenov morebitnih ponovnih vlaganj v prometne sisteme zagotoviti njihovo vzdržnost;

| 4. | poudarja, da mora zaračunavanje cestnin temeljiti predvsem na prevoženi razdalji in da bi moralo spodbujati uporabo infrastrukture zunaj prometnih konic. Upoštevajo se lahko tudi dodatna merila, kot so gostota prometa, oddaljenost od gospodarskih središč in razdalja med centri ekonomske moči. Visoki oziroma povišani stroški dostopa do evropskega omrežja diskriminirajo obrobne in oddaljene regije ter dodatno slabšajo teritorialno in socialno kohezijo; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da mora zaračunavanje cestnin temeljiti predvsem na prevoženi razdalji in da bi moralo spodbujati uporabo infrastrukture zunaj prometnih konic. Upoštevajo se lahko tudi dodatna merila, kot so gostota prometa, oddaljenost od gospodarskih središč in razdalja med centri ekonomske moči. Visoki oziroma povišani stroški dostopa do evropskega omrežja diskriminirajo obrobne in oddaljene regije ter dodatno slabšajo teritorialno in socialno kohezijo;

| 5. | pozdravlja agendo za socialno pravičen prehod na čisto, konkurenčno in povezano mobilnost za vse, kjer se ugotavlja, da je potreben še celovitejši pristop glede na raven (nacionalna, regionalna in lokalna) ter v smislu različnih politik. Podpira prepričanje, da je za izpolnitev zastavljenih nalog potrebnih več ciljno usmerjenih pravil in standardov s številnimi podpornimi ukrepi; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja agendo za socialno pravičen prehod na čisto, konkurenčno in povezano mobilnost za vse, kjer se ugotavlja, da je potreben še celovitejši pristop glede na raven (nacionalna, regionalna in lokalna) ter v smislu različnih politik. Podpira prepričanje, da je za izpolnitev zastavljenih nalog potrebnih več ciljno usmerjenih pravil in standardov s številnimi podpornimi ukrepi;

| 6. | poudarja potrebo po bolj povezani in avtomatizirani mobilnosti ter zavedanju o dejanskih trendih, kot sta elektromobilnost in vozila, ki komunicirajo z drugimi vozili in z okolico (V2X); |
| --- | --- |

6.

poudarja potrebo po bolj povezani in avtomatizirani mobilnosti ter zavedanju o dejanskih trendih, kot sta elektromobilnost in vozila, ki komunicirajo z drugimi vozili in z okolico (V2X);

| 7. | je trdno prepričan, da je mogoče z digitalizacijo prometa, na primer prek sistemov z informacijami za uporabnike, optimizirati pretok prometa in uporabo prometne infrastrukture; zato spodbuja vse države članice in regije, naj razvijejo in uvedejo načrte za interoperabilno digitalizacijo prevoznih sistemov; |
| --- | --- |

7.

je trdno prepričan, da je mogoče z digitalizacijo prometa, na primer prek sistemov z informacijami za uporabnike, optimizirati pretok prometa in uporabo prometne infrastrukture; zato spodbuja vse države članice in regije, naj razvijejo in uvedejo načrte za interoperabilno digitalizacijo prevoznih sistemov;

Glede usmeritve v dekarbonizacijo prometa

| 8. | ponovno poudarja nujnost dekarbonizacije prometa.
  Trenutno je promet edini sektor, kjer emisije CO2 še vedno presegajo ravni iz leta 1990, in se v številnih državah članicah še vedno povečuje. Politični dokument „Evropa v gibanju“ in predlagana zakonodaja o zaračunavanju uporabe infrastrukture sta prva koraka v smeri nizkoogljičnega transportnega sistema. Zaračunavanje cestnin kot ukrep za odvračanje od neracionalne rabe prevoza po cesti ima nesporno ključno vlogo pri dekarbonizaciji; |
| --- | --- |

8.

ponovno poudarja nujnost dekarbonizacije prometa.

Trenutno je promet edini sektor, kjer emisije CO2 še vedno presegajo ravni iz leta 1990, in se v številnih državah članicah še vedno povečuje. Politični dokument „Evropa v gibanju“ in predlagana zakonodaja o zaračunavanju uporabe infrastrukture sta prva koraka v smeri nizkoogljičnega transportnega sistema. Zaračunavanje cestnin kot ukrep za odvračanje od neracionalne rabe prevoza po cesti ima nesporno ključno vlogo pri dekarbonizaciji;

| 9. | opozarja na izzive in priložnosti, ki jih prinaša oziroma ponuja „zelena mobilnost“.
  Pri izvajanju omejevalnih ukrepov v zvezi z okolju prijaznejšim prometom se je treba zavedati gospodarskega pomena prometnega sektorja. Ob upoštevanju, da je promet eden največjih sektorjev z vidika zaposlovanja in gospodarske dejavnosti, bo dekarbonizacija prometa povzročila nekatere težave. Vendar bi lahko z okolju prijaznim in dekarboniziranim prometom ustvarili nova in inovativna področja gospodarske dejavnosti, Evropa pa bi lahko prevzela vodilno vlogo; poziva Komisijo, naj za ublažitev negativnih učinkov sproti spremlja prehod na „zeleno mobilnost“; |
| --- | --- |

9.

opozarja na izzive in priložnosti, ki jih prinaša oziroma ponuja „zelena mobilnost“.

Pri izvajanju omejevalnih ukrepov v zvezi z okolju prijaznejšim prometom se je treba zavedati gospodarskega pomena prometnega sektorja. Ob upoštevanju, da je promet eden največjih sektorjev z vidika zaposlovanja in gospodarske dejavnosti, bo dekarbonizacija prometa povzročila nekatere težave. Vendar bi lahko z okolju prijaznim in dekarboniziranim prometom ustvarili nova in inovativna področja gospodarske dejavnosti, Evropa pa bi lahko prevzela vodilno vlogo; poziva Komisijo, naj za ublažitev negativnih učinkov sproti spremlja prehod na „zeleno mobilnost“;

| 10. | pozdravlja spremembe obdavčitve težkih tovornih vozil, kot je predlagano v predlogu direktive o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila pri nekaterih določbah o obdavčitvi vozil, saj te ne preprečujejo, da bi države članice ohranile ali celo povečale davke za težka tovorna vozila, če se za to odločijo; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja spremembe obdavčitve težkih tovornih vozil, kot je predlagano v predlogu direktive o spremembi Direktive 1999/62/ES o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila pri nekaterih določbah o obdavčitvi vozil, saj te ne preprečujejo, da bi države članice ohranile ali celo povečale davke za težka tovorna vozila, če se za to odločijo;

| 11. | opozarja, da bodo spremembe načel cestninjenja (uporabnik plača, onesnaževalec plača), če jih bodo države članice in regije uporabile, zagotovo povzročile, da bo več vozil uporabljalo lokalno cestno omrežje z neugodnimi učinki na varnost, okolje, stroške vzdrževanja lokalnega cestnega omrežja. Ob tem pa bo ostala neizkoriščena zmogljivost avtocestne infrastrukture. Učinek bo zagotovo občutnejši v regijah EU z nizko vrednostjo časa, kar potrjujejo tudi rezultati opravljenih analiz v posameznih regijah. Postopna odprava vinjet, če se uporabljajo v takšnih regijah, bo zagotovo imela vrsto neželenih posledic; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da bodo spremembe načel cestninjenja (uporabnik plača, onesnaževalec plača), če jih bodo države članice in regije uporabile, zagotovo povzročile, da bo več vozil uporabljalo lokalno cestno omrežje z neugodnimi učinki na varnost, okolje, stroške vzdrževanja lokalnega cestnega omrežja. Ob tem pa bo ostala neizkoriščena zmogljivost avtocestne infrastrukture. Učinek bo zagotovo občutnejši v regijah EU z nizko vrednostjo časa, kar potrjujejo tudi rezultati opravljenih analiz v posameznih regijah. Postopna odprava vinjet, če se uporabljajo v takšnih regijah, bo zagotovo imela vrsto neželenih posledic;

Glede odpravljanja problematike izkrivljanja trga in diskriminacije v prometu

| 12. | izpostavlja problematiko izkrivljanja trga, ki ga povzroča predvsem nelojalna konkurenca med prevoznimi načini.
  Ta je izrazita predvsem med železnico in cesto, posredno pa zmanjšuje tudi konkurenčnost vodnega prometa. Medtem ko železniški prevozniki plačujejo uporabo infrastrukture na celotnem omrežju in se v to ceno vključujejo tudi zunanji stroški prevoza, je danes v področje uporabe direktive vključen samo cestni tovorni promet, ki pa ne pokriva celotnih zunanjih stroškov prevoza. To ustvarja nepošteno prednost za prevozne načine, ki so okolju manj prijazni; |
| --- | --- |

12.

izpostavlja problematiko izkrivljanja trga, ki ga povzroča predvsem nelojalna konkurenca med prevoznimi načini.

Ta je izrazita predvsem med železnico in cesto, posredno pa zmanjšuje tudi konkurenčnost vodnega prometa. Medtem ko železniški prevozniki plačujejo uporabo infrastrukture na celotnem omrežju in se v to ceno vključujejo tudi zunanji stroški prevoza, je danes v področje uporabe direktive vključen samo cestni tovorni promet, ki pa ne pokriva celotnih zunanjih stroškov prevoza. To ustvarja nepošteno prednost za prevozne načine, ki so okolju manj prijazni;

| 13. | ugotavlja, da so uporabniki cest v neenakem položaju in da je treba uveljaviti načelo nediskriminatornosti med različnimi vrstami cestnih vozil. Iz načela onesnaževalec plača so izvzeti osebni avtomobili, kombinirana vozila in avtobusi, čeprav so ta vozila pomembni onesnaževalci okolja (13,5 % vseh emisij toplogrednih plinov v EU) in povzročajo škodo na infrastrukturi; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da so uporabniki cest v neenakem položaju in da je treba uveljaviti načelo nediskriminatornosti med različnimi vrstami cestnih vozil. Iz načela onesnaževalec plača so izvzeti osebni avtomobili, kombinirana vozila in avtobusi, čeprav so ta vozila pomembni onesnaževalci okolja (13,5 % vseh emisij toplogrednih plinov v EU) in povzročajo škodo na infrastrukturi;

| 14. | pozdravlja prehod na plačila cestnin, ki temeljijo na prevoženi razdalji, saj so pravičnejše od pavšalnega zaračunavanja uporabe cest. Plačevanje pristojbin in cestnin, če bi bilo usklajeno, digitalno in interoperabilno po vsej EU, bi ustvarilo enake konkurenčne pogoje za enotni trg in zagotovilo nediskriminatornost med državljani EU in izvajalci prevozov iz različnih držav članic; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja prehod na plačila cestnin, ki temeljijo na prevoženi razdalji, saj so pravičnejše od pavšalnega zaračunavanja uporabe cest. Plačevanje pristojbin in cestnin, če bi bilo usklajeno, digitalno in interoperabilno po vsej EU, bi ustvarilo enake konkurenčne pogoje za enotni trg in zagotovilo nediskriminatornost med državljani EU in izvajalci prevozov iz različnih držav članic;

| 15. | opozarja, da je pri izračunu višine cestnin treba upoštevati razlike med regijami glede gostote prometa in oddaljenosti med gospodarskimi in naselitvenimi centri; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da je pri izračunu višine cestnin treba upoštevati razlike med regijami glede gostote prometa in oddaljenosti med gospodarskimi in naselitvenimi centri;

| 16. | poziva k pravičnosti pri zaračunavanju uporabe cest ter k večji usklajenosti cen glede na dolžino uporabe. Zagotoviti je treba ustrezno razmerje med ceno za kratkoročno ali občasno uporabo ter za stalno oziroma dolgoročno uporabo; |
| --- | --- |

16.

poziva k pravičnosti pri zaračunavanju uporabe cest ter k večji usklajenosti cen glede na dolžino uporabe. Zagotoviti je treba ustrezno razmerje med ceno za kratkoročno ali občasno uporabo ter za stalno oziroma dolgoročno uporabo;

| 17. | meni, da uporaba načela onesnaževalec plača narekuje bolj dosledno vključevanje avtobusov v sistem cestninjenja in da bi se s tem omilil slabši konkurenčni položaj železniškega prevoza, pri katerem je treba plačevati uporabnine za dostop do tirov. Opozarja pa, da na območjih, kjer železniški prevoz ni resna potovalna možnost, večje povečanje stroškov za avtobusne prevoznike ni zaželeno; |
| --- | --- |

17.

meni, da uporaba načela onesnaževalec plača narekuje bolj dosledno vključevanje avtobusov v sistem cestninjenja in da bi se s tem omilil slabši konkurenčni položaj železniškega prevoza, pri katerem je treba plačevati uporabnine za dostop do tirov. Opozarja pa, da na območjih, kjer železniški prevoz ni resna potovalna možnost, večje povečanje stroškov za avtobusne prevoznike ni zaželeno;

Glede izzivov teritorialne in socialne kohezije

| 18. | opominja, da morajo biti upoštevani vidiki teritorialne in socialne kohezije. Uvedba sistemov zaračunavanja cestnin ne sme voditi do izključevanja na podlagi geografske lege ali družbeno-gospodarskih razmer. Posebno pozornost je treba nameniti občutljivim družbenim skupinam in regijam, kjer ni možnih alternativ individualnemu cestnemu prevozu. Skupine z nižjimi dohodki ne smejo trpeti zaradi cestnin pri prevozu na delo z osebnim avtomobilom, če je to zanje edina sprejemljiva možnost; |
| --- | --- |

18.

opominja, da morajo biti upoštevani vidiki teritorialne in socialne kohezije. Uvedba sistemov zaračunavanja cestnin ne sme voditi do izključevanja na podlagi geografske lege ali družbeno-gospodarskih razmer. Posebno pozornost je treba nameniti občutljivim družbenim skupinam in regijam, kjer ni možnih alternativ individualnemu cestnemu prevozu. Skupine z nižjimi dohodki ne smejo trpeti zaradi cestnin pri prevozu na delo z osebnim avtomobilom, če je to zanje edina sprejemljiva možnost;

| 19. | pričakuje, da se bodo pri razporejanju prihodkov od cestnin smiselno uporabljala načela solidarnosti (od regij, ki ustvarjajo prihodke, v regije, ki razvojno šepajo), reinvestiranja v lokalno cestno infrastrukturo ter prečnega financiranja okolju prijaznejših prevoznih načinov; |
| --- | --- |

19.

pričakuje, da se bodo pri razporejanju prihodkov od cestnin smiselno uporabljala načela solidarnosti (od regij, ki ustvarjajo prihodke, v regije, ki razvojno šepajo), reinvestiranja v lokalno cestno infrastrukturo ter prečnega financiranja okolju prijaznejših prevoznih načinov;

| 20. | poudarja potrebo, da mesta in regije sprejmejo cestninjenje ter ga dojemajo kot orodje za doseganje svojih razvojnih ciljev. Pri tem igra odločilno vlogo razporejanje prihodkov od cestnin. Pripravljenost sprejeti zaračunavanje pristojbin za cestno infrastrukturo bo odvisna od doseganja ravnotežja med pričakovanji tistih, ki želijo, da se prihodki ponovno vlagajo v lokalno cestno infrastrukturo, in splošnim ciljem vlaganja v dolgoročno vzdržne alternativne prometne rešitve; |
| --- | --- |

20.

poudarja potrebo, da mesta in regije sprejmejo cestninjenje ter ga dojemajo kot orodje za doseganje svojih razvojnih ciljev. Pri tem igra odločilno vlogo razporejanje prihodkov od cestnin. Pripravljenost sprejeti zaračunavanje pristojbin za cestno infrastrukturo bo odvisna od doseganja ravnotežja med pričakovanji tistih, ki želijo, da se prihodki ponovno vlagajo v lokalno cestno infrastrukturo, in splošnim ciljem vlaganja v dolgoročno vzdržne alternativne prometne rešitve;

| 21. | ugotavlja, da se kakovost cestne infrastrukture v povprečju slabša in da je odločitve o naložbah treba sprejeti na območjih, ki ustvarjajo prihodke. Cestnine in pristojbine za zunanje stroške, zbrane v neki regiji, je treba praviloma ponovno vložiti v njeno prometno infrastrukturo v tesnem sodelovanju s pristojnimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi. Izjema so lahko prerazdelitve nekaterih cestnin z območij z gostim prometom na območja z majhnim obsegom prometa; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da se kakovost cestne infrastrukture v povprečju slabša in da je odločitve o naložbah treba sprejeti na območjih, ki ustvarjajo prihodke. Cestnine in pristojbine za zunanje stroške, zbrane v neki regiji, je treba praviloma ponovno vložiti v njeno prometno infrastrukturo v tesnem sodelovanju s pristojnimi lokalnimi in regionalnimi oblastmi. Izjema so lahko prerazdelitve nekaterih cestnin z območij z gostim prometom na območja z majhnim obsegom prometa;

| 22. | pozdravlja možnost uvedbe zaračunavanja infrastrukturnih stroškov, ki so sorazmerni s ponujeno kakovostjo cest (po zmogljivosti in v tehničnem smislu), saj se zdi učinkovit in primeren ukrep za reševanje slabe situacije vzdrževanja cestne infrastrukture; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja možnost uvedbe zaračunavanja infrastrukturnih stroškov, ki so sorazmerni s ponujeno kakovostjo cest (po zmogljivosti in v tehničnem smislu), saj se zdi učinkovit in primeren ukrep za reševanje slabe situacije vzdrževanja cestne infrastrukture;

| 23. | poudarja nujnost naložb v okolju bolj prijazne prevozne načine. Ob upoštevanju socialne in teritorialne kohezije se lahko prihodki iz cestnin vlagajo tudi v bolj okolju prijazne načine prevoza in širitev javnega prevoza v regije, ki niso zlahka dostopne; |
| --- | --- |

23.

poudarja nujnost naložb v okolju bolj prijazne prevozne načine. Ob upoštevanju socialne in teritorialne kohezije se lahko prihodki iz cestnin vlagajo tudi v bolj okolju prijazne načine prevoza in širitev javnega prevoza v regije, ki niso zlahka dostopne;

| 24. | meni, da je naložbe v redkeje poseljenih in obrobnih regijah morda težko izvesti v javno-zasebnem partnerstvu. Možnost, da bi zasebnemu podjetju naložili gradnjo/vzdrževanje v zameno za zbrane cestnine, je za tiste regije, ki nimajo dovolj prometa, za zasebnega koncesionarja nezanimiva. Zato je treba javno-zasebno partnerstvo za operacije obravnavati kot model, primeren pod določenimi okoliščinami v določenih regijah, vendar ne sme ovirati javnih naložb v manj poseljene ali bolj obrobne regije; |
| --- | --- |

24.

meni, da je naložbe v redkeje poseljenih in obrobnih regijah morda težko izvesti v javno-zasebnem partnerstvu. Možnost, da bi zasebnemu podjetju naložili gradnjo/vzdrževanje v zameno za zbrane cestnine, je za tiste regije, ki nimajo dovolj prometa, za zasebnega koncesionarja nezanimiva. Zato je treba javno-zasebno partnerstvo za operacije obravnavati kot model, primeren pod določenimi okoliščinami v določenih regijah, vendar ne sme ovirati javnih naložb v manj poseljene ali bolj obrobne regije;

| 25. | opozarja na različna pričakovanja in dosežene standarde med državami članicami in regijami. Skupni evropski sistem zaračunavanja pristojbin za zunanje stroške določa pragove in minimalne standarde. Vendar naj dopušča, da države članice (ali regije) te presežejo z določitvijo bolj ambicioznih shem, kjer je to upravičeno zaradi posebnih okoliščin, zaradi katerih nastanejo visoki zunanji stroški. Visoki zunanji okoljski stroški (npr. v gorskih regijah) morajo rešiti probleme v zadevni regiji; |
| --- | --- |

25.

opozarja na različna pričakovanja in dosežene standarde med državami članicami in regijami. Skupni evropski sistem zaračunavanja pristojbin za zunanje stroške določa pragove in minimalne standarde. Vendar naj dopušča, da države članice (ali regije) te presežejo z določitvijo bolj ambicioznih shem, kjer je to upravičeno zaradi posebnih okoliščin, zaradi katerih nastanejo visoki zunanji stroški. Visoki zunanji okoljski stroški (npr. v gorskih regijah) morajo rešiti probleme v zadevni regiji;

Glede čezmejne in evropske interoperabilnosti sistemov za elektronsko cestninjenje

| 26. | soglaša z ugotovitvami, da kljub direktivi o elektronskih cestninah (EETS) (2004) in sklepu o njenem izvajanju (2009) z redkimi izjemami ni čezmejne interoperabilnosti – stroške in neprijetnosti zato nosijo uporabniki in tisti organi, ki zagotavljajo in vzdržujejo te sisteme. Zato podpira načrtovane spremembe, da bi dolgoročno vzpostavili vseevropski interoperabilni sistem; |
| --- | --- |

26.

soglaša z ugotovitvami, da kljub direktivi o elektronskih cestninah (EETS) (2004) in sklepu o njenem izvajanju (2009) z redkimi izjemami ni čezmejne interoperabilnosti – stroške in neprijetnosti zato nosijo uporabniki in tisti organi, ki zagotavljajo in vzdržujejo te sisteme. Zato podpira načrtovane spremembe, da bi dolgoročno vzpostavili vseevropski interoperabilni sistem;

| 27. | opozarja, da mora biti pripravljena preprosta in dostopna rešitev. To bi bilo mogoče obvezno vgrajevati v nove avtomobile ali na vozila nameščati kot rešitev „ena interoperabilna škatla“ (interoperable one box). Zaradi enotnega evropskega prometnega območja elektronska oprema za zaračunavanje uporabe prevoza ne sme diskriminirati na podlagi različnih nacionalnih ali regionalnih porekel. Zagotoviti je treba čezmejno in vseevropsko interoperabilnost sistemov za pobiranje cestnine ter ustrezno sorazmernost stroškov njene kratkoročne in dolgotrajne uporabe; poudarja tudi, da je treba sisteme cestninjenja nadalje standardizirati pri razvoju standardov EU za polnjenje električnih vozil; |
| --- | --- |

27.

opozarja, da mora biti pripravljena preprosta in dostopna rešitev. To bi bilo mogoče obvezno vgrajevati v nove avtomobile ali na vozila nameščati kot rešitev „ena interoperabilna škatla“ (interoperable one box). Zaradi enotnega evropskega prometnega območja elektronska oprema za zaračunavanje uporabe prevoza ne sme diskriminirati na podlagi različnih nacionalnih ali regionalnih porekel. Zagotoviti je treba čezmejno in vseevropsko interoperabilnost sistemov za pobiranje cestnine ter ustrezno sorazmernost stroškov njene kratkoročne in dolgotrajne uporabe; poudarja tudi, da je treba sisteme cestninjenja nadalje standardizirati pri razvoju standardov EU za polnjenje električnih vozil;

| 28. | poudarja potrebo po varstvu podatkov. Treba je vzpostaviti robusten pravni okvir, ki varuje posamezne podatke in hkrati zagotavlja minimalne informacije izvajalcu cestninjenja; |
| --- | --- |

28.

poudarja potrebo po varstvu podatkov. Treba je vzpostaviti robusten pravni okvir, ki varuje posamezne podatke in hkrati zagotavlja minimalne informacije izvajalcu cestninjenja;

| 29. | podpira prizadevanja za učinkovito čezmejno in vseevropsko terjanje kršiteljev. Pri tem načelo varovanja podatkov ne bi smelo biti razlog za izogibanje ukrepom proti kršiteljem. |
| --- | --- |

29.

podpira prizadevanja za učinkovito čezmejno in vseevropsko terjanje kršiteljev. Pri tem načelo varovanja podatkov ne bi smelo biti razlog za izogibanje ukrepom proti kršiteljem.

V Bruslju, 1. februarja 2018

Predsednik Evropskega odbora regij

Karl-Heinz LAMBERTZ

---